# Europos Sąjungos C 263/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 263 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. liepos 25d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 263

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. liepos 25d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 m. SESIJA2017 m. kovo 1–2 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 419, 2017 12 7 .
  2017 m. kovo 13 d. posėdis
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 430, 2017 12 14 .
  2017–2018 m. SESIJA2017 m. kovo 14–16 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 430, 2017 12 14 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 m. SESIJA2017 m. kovo 1–2 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 419, 2017 12 7 .
  2017 m. kovo 13 d. posėdis
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 430, 2017 12 14 .
  2017–2018 m. SESIJA2017 m. kovo 14–16 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 430, 2017 12 14 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 419, 2017 12 7 .

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 430, 2017 12 14 .

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 430, 2017 12 14 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. kovo 2 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 263/01 | 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įsipareigojimų taikyti abipusiškumo principą vizų klausimu pagal Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalį (2016/2986(RSP)) | 2 |
| 2018/C 263/02 | 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES galimybių pagerinti prieigą prie vaistų (2016/2057(INI)) | 4 |
| 2018/C 263/03 | 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa Kūrybiška Europa (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB, įgyvendinimo (2015/2328(INI)) | 19 |
| 2018/C 263/04 | 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa Europa piliečiams, įgyvendinimo (2015/2329(INI)) | 28 |
| 2018/C 263/05 | 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros ES prekybos politikos atsižvelgiant į laukinės gamtos tvarumo reikalavimus (2016/2054(INI)) | 34 |
| | 2017 m. kovo 14 d., antradienis |
| 2018/C 263/06 | 2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl arklinių šeimos gyvūnų atsakingo laikymo ir priežiūros (2016/2078(INI)) | 40 |
| 2018/C 263/07 | 2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (2016/2249(INI)) | 49 |
| 2018/C 263/08 | 2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos direktyvos 2004/113/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, taikymo (2016/2012(INI)) | 64 |
| 2018/C 263/09 | 2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybei skirtų ES lėšų (2016/2144(INI)) | 72 |
| 2018/C 263/10 | 2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Didelių duomenų kiekių poveikis pagrindinėms teisėms: privatumas, duomenų apsauga, nediskriminavimas, saugumas ir teisėsauga (2016/2225(INI)) | 82 |
| 2018/C 263/11 | 2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būtinųjų ūkinių triušių apsaugos standartų (2016/2077(INI)) | 90 |
| | 2017 m. kovo 15 d., trečiadienis |
| 2018/C 263/12 | 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kliūčių ES piliečiams laisvai judėti ir dirbti vidaus rinkoje (2016/3042(RSP)) | 98 |
| 2018/C 263/13 | 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos patvirtinto Vokietijos pataisyto plano įvesti kelių mokestį (2017/2526(RSP)) | 103 |
| | 2017 m. kovo 16 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 263/14 | 2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės. Pastoriaus Evano Mawarire atvejis ir kiti žodžio laisvės suvaržymo atvejai (2017/2608(RSP)) | 106 |
| 2018/C 263/15 | 2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ukrainos kalinių Rusijoje ir padėties Kryme (2017/2596(RSP)) | 109 |
| 2018/C 263/16 | 2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Filipinų – senatorės Leilos M. de Limos atvejis (2017/2597(RSP)) | 113 |
| 2018/C 263/17 | 2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES prioritetų 2017 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijose (2017/2598(RSP)) | 116 |
| 2018/C 263/18 | 2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinio, teisinio ir institucinio poveikio. Lisabonos sutarties teikiamos galimybės (2015/2343(INI)) | 125 |
| 2018/C 263/19 | 2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos Europos Sąjungos Arkties politikos (2016/2228(INI)) | 136 |
| 2018/C 263/20 | 2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Juodkalnijos (2016/2309(INI)) | 148 |
| 2018/C 263/21 | 2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Demokratija Europos Sąjungoje: galimybės ir iššūkiai (2016/2008(INI)) | 156 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. kovo 2 d., ketvirtadienis

2018/C 263/01

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įsipareigojimų taikyti abipusiškumo principą vizų klausimu pagal Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalį (2016/2986(RSP))

2

2018/C 263/02

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES galimybių pagerinti prieigą prie vaistų (2016/2057(INI))

4

2018/C 263/03

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa Kūrybiška Europa (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB, įgyvendinimo (2015/2328(INI))

19

2018/C 263/04

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa Europa piliečiams, įgyvendinimo (2015/2329(INI))

28

2018/C 263/05

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros ES prekybos politikos atsižvelgiant į laukinės gamtos tvarumo reikalavimus (2016/2054(INI))

34

2017 m. kovo 14 d., antradienis

2018/C 263/06

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl arklinių šeimos gyvūnų atsakingo laikymo ir priežiūros (2016/2078(INI))

40

2018/C 263/07

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (2016/2249(INI))

49

2018/C 263/08

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos direktyvos 2004/113/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, taikymo (2016/2012(INI))

64

2018/C 263/09

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybei skirtų ES lėšų (2016/2144(INI))

72

2018/C 263/10

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija Didelių duomenų kiekių poveikis pagrindinėms teisėms: privatumas, duomenų apsauga, nediskriminavimas, saugumas ir teisėsauga (2016/2225(INI))

82

2018/C 263/11

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būtinųjų ūkinių triušių apsaugos standartų (2016/2077(INI))

90

2017 m. kovo 15 d., trečiadienis

2018/C 263/12

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kliūčių ES piliečiams laisvai judėti ir dirbti vidaus rinkoje (2016/3042(RSP))

98

2018/C 263/13

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos patvirtinto Vokietijos pataisyto plano įvesti kelių mokestį (2017/2526(RSP))

103

2017 m. kovo 16 d., ketvirtadienis

2018/C 263/14

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės. Pastoriaus Evano Mawarire atvejis ir kiti žodžio laisvės suvaržymo atvejai (2017/2608(RSP))

106

2018/C 263/15

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ukrainos kalinių Rusijoje ir padėties Kryme (2017/2596(RSP))

109

2018/C 263/16

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Filipinų – senatorės Leilos M. de Limos atvejis (2017/2597(RSP))

113

2018/C 263/17

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES prioritetų 2017 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijose (2017/2598(RSP))

116

2018/C 263/18

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinio, teisinio ir institucinio poveikio. Lisabonos sutarties teikiamos galimybės (2015/2343(INI))

125

2018/C 263/19

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos Europos Sąjungos Arkties politikos (2016/2228(INI))

136

2018/C 263/20

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Juodkalnijos (2016/2309(INI))

148

2018/C 263/21

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Demokratija Europos Sąjungoje: galimybės ir iššūkiai (2016/2008(INI))

156

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. kovo 2 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 263/22 | 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marine Le Pen imunitetą (2016/2295(IMM)) | 163 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2017 m. kovo 2 d., ketvirtadienis

2018/C 263/22

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marine Le Pen imunitetą (2016/2295(IMM))

163

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2017 m. kovo 2 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 263/23 | 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu projekto (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE)) | 165 |
| 2018/C 263/24 | 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE)) | 166 |
| 2018/C 263/25 | P8_TA(2017)0059Keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius energetikos susitarimus ir teisiškai neprivalomas priemones mechanizmas ***I2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimus bei teisiškai neprivalomas priemones mechanizmas ir panaikinamas Sprendimas Nr. 994/2012/ES (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų valstybių energetikos susitarimus bei teisiškai neprivalomus dokumentus mechanizmas, ir panaikinamas Sprendimas Nr. 994/2012/ES | 167 |
| | 2017 m. kovo 14 d., antradienis |
| 2018/C 263/26 | P8_TA(2017)0066Gyvsidabris ***I2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 | 168 |
| 2018/C 263/27 | P8_TA(2017)0067Akcininkų ilgalaikis dalyvavimas ir įmonės valdymo pareiškimas ***I2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu, ir Direktyvos 2013/34/ES nuostatos, susijusios su tam tikrais įmonės valdymo pareiškimo elementais (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu | 170 |
| 2018/C 263/28 | P8_TA(2017)0068Ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolė ***I2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės | 171 |
| 2018/C 263/29 | 2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių, 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 174 |
| 2018/C 263/30 | 2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/98/EB dėl atliekų (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 189 |
| 2018/C 263/31 | 2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 300 |
| 2018/C 263/32 | 2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 322 |
| | 2017 m. kovo 15 d., trečiadienis |
| 2018/C 263/33 | 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE)) | 360 |
| 2018/C 263/34 | 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis Danijoje pradžios projekto (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS)) | 361 |
| 2018/C 263/35 | 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Graikijoje pradžios projekto (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS)) | 362 |
| 2018/C 263/36 | 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD)) | 363 |
| 2018/C 263/37 | P8_TA(2017)0082470–790 MHz dažnių juostos naudojimas Sąjungoje ***I2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/... dėl 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje | 364 |
| 2018/C 263/38 | 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (2016/2323(BUD)) | 365 |
| | 2017 m. kovo 16 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 263/39 | P8_TA(2017)0090Naudingųjų iškasenų ir metalų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojams taikomas išsamus tiekimo grandinės patikrinimas ***I2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Sąjungos sistema, pagal kurią atsakingi alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojai atlieka pasitvirtinimą, susijusį su išsamiu tiekimo grandinės patikrinimu (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo | 371 |
| 2018/C 263/40 | P8_TA(2017)0091Sąjungos sistema, skirta duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje ***I2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (nauja redakcija) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 | 373 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. kovo 2 d., ketvirtadienis

2018/C 263/23

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu projekto (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

165

2018/C 263/24

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

166

2018/C 263/25

P8_TA(2017)0059Keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius energetikos susitarimus ir teisiškai neprivalomas priemones mechanizmas ***I2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimus bei teisiškai neprivalomas priemones mechanizmas ir panaikinamas Sprendimas Nr. 994/2012/ES (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų valstybių energetikos susitarimus bei teisiškai neprivalomus dokumentus mechanizmas, ir panaikinamas Sprendimas Nr. 994/2012/ES

167

2017 m. kovo 14 d., antradienis

2018/C 263/26

P8_TA(2017)0066Gyvsidabris ***I2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008

168

2018/C 263/27

P8_TA(2017)0067Akcininkų ilgalaikis dalyvavimas ir įmonės valdymo pareiškimas ***I2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu, ir Direktyvos 2013/34/ES nuostatos, susijusios su tam tikrais įmonės valdymo pareiškimo elementais (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu

170

2018/C 263/28

P8_TA(2017)0068Ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolė ***I2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės

171

2018/C 263/29

2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių, 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

174

2018/C 263/30

2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/98/EB dėl atliekų (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

189

2018/C 263/31

2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

300

2018/C 263/32

2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

322

2017 m. kovo 15 d., trečiadienis

2018/C 263/33

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

360

2018/C 263/34

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis Danijoje pradžios projekto (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

361

2018/C 263/35

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Graikijoje pradžios projekto (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

362

2018/C 263/36

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

363

2018/C 263/37

P8_TA(2017)0082470–790 MHz dažnių juostos naudojimas Sąjungoje ***I2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/... dėl 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje

364

2018/C 263/38

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (2016/2323(BUD))

365

2017 m. kovo 16 d., ketvirtadienis

2018/C 263/39

P8_TA(2017)0090Naudingųjų iškasenų ir metalų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojams taikomas išsamus tiekimo grandinės patikrinimas ***I2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Sąjungos sistema, pagal kurią atsakingi alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojai atlieka pasitvirtinimą, susijusį su išsamiu tiekimo grandinės patikrinimu (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo

371

2018/C 263/40

P8_TA(2017)0091Sąjungos sistema, skirta duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje ***I2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (nauja redakcija) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008

373

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

25.7.2018

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2016–2017 m. SESIJA

2017 m. kovo 1–2 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 419, 2017 12 7.

2017 m. kovo 13 d. posėdis

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 430, 2017 12 14.

2017–2018 m. SESIJA

2017 m. kovo 14–16 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 430, 2017 12 14.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. kovo 2 d., ketvirtadienis

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/2

---

P8_TA(2017)0060

Įsipareigojimai taikyti abipusiškumo principą vizų klausimu

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įsipareigojimų taikyti abipusiškumo principą vizų klausimu pagal Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalį (2016/2986(RSP))

(2018/C 263/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 539/2001 (1), ypač į jo 1 straipsnio 4 dalį (abipusiškumo mechanizmas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 539/2001 (1), ypač į jo 1 straipsnio 4 dalį (abipusiškumo mechanizmas),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą „Abipusiškumo santykių su tam tikromis trečiosiomis šalimis trūkumas vizų politikos srityje. Dabartinė padėtis ir galimi veiksmai“ (COM(2016)0221), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatą „Abipusiškumo santykių su tam tikromis trečiosiomis šalimis trūkumas vizų politikos srityje. Dabartinė padėtis ir galimi veiksmai“ (COM(2016)0221),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 13 d. Komisijos komunikatą „Situacijos, susijusios su abipusiškumo santykių su tam tikromis trečiosiomis šalimis trūkumu vizų politikos srityje, dabartinė padėtis ir galimi veiksmai (Tęstinis darbas dėl balandžio 12 d. komunikato)“ (COM(2016)0481), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 13 d. Komisijos komunikatą „Situacijos, susijusios su abipusiškumo santykių su tam tikromis trečiosiomis šalimis trūkumu vizų politikos srityje, dabartinė padėtis ir galimi veiksmai (Tęstinis darbas dėl balandžio 12 d. komunikato)“ (COM(2016)0481),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikatą „Abipusiškumo santykių su tam tikromis trečiosiomis šalimis trūkumas vizų politikos srityje. Dabartinė padėtis ir galimi veiksmai (tolesni veiksmai po balandžio 12 d. komunikato)“ (COM(2016)0816), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikatą „Abipusiškumo santykių su tam tikromis trečiosiomis šalimis trūkumas vizų politikos srityje. Dabartinė padėtis ir galimi veiksmai (tolesni veiksmai po balandžio 12 d. komunikato)“ (COM(2016)0816),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 80, 265 ir 290 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 80, 265 ir 290 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Strasbūre vykusius debatus dėl įsipareigojimų taikyti abipusiškumo principą vizų klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Strasbūre vykusius debatus dėl įsipareigojimų taikyti abipusiškumo principą vizų klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl Komisijos įsipareigojimų taikyti abipusiškumo principą vizų klausimu pagal Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalį (O-000142/2016 – B8-1820/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl Komisijos įsipareigojimų taikyti abipusiškumo principą vizų klausimu pagal Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalį (O-000142/2016 – B8-1820/2016),

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi paprastai suprantama, kad vizų abipusiškumo kriterijus, kaip vienas pagrindinių ES vizų politikos kriterijų, reiškia, kad ES piliečiams, keliaujantiems į trečiąją šalį, turėtų būti taikomos tokios pačios sąlygos kaip tos trečiosios šalies piliečiams, keliaujantiems į ES; |
| --- | --- |

A.

kadangi paprastai suprantama, kad vizų abipusiškumo kriterijus, kaip vienas pagrindinių ES vizų politikos kriterijų, reiškia, kad ES piliečiams, keliaujantiems į trečiąją šalį, turėtų būti taikomos tokios pačios sąlygos kaip tos trečiosios šalies piliečiams, keliaujantiems į ES;

| B. | kadangi vizų abipusiškumo mechanizmo tikslas yra pasiekti tokį vizų abipusiškumą; kadangi pagal ES vizų politiką atskiroms valstybėms narėms draudžiama nustatyti vizos reikalavimą trečiosios šalies piliečiams, jei ši šalis nurodyta Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priede (šalys, kurių piliečiams netaikomas trumpalaikės vizos reikalavimas); |
| --- | --- |

B.

kadangi vizų abipusiškumo mechanizmo tikslas yra pasiekti tokį vizų abipusiškumą; kadangi pagal ES vizų politiką atskiroms valstybėms narėms draudžiama nustatyti vizos reikalavimą trečiosios šalies piliečiams, jei ši šalis nurodyta Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priede (šalys, kurių piliečiams netaikomas trumpalaikės vizos reikalavimas);

| C. | kadangi 2013 m. abipusiškumo mechanizmas buvo peržiūrėtas (Parlamentas buvo viena iš teisėkūros institucijų), nes jį reikėjo pritaikyti atsižvelgiant į tai, kad įsigaliojo Lisabonos sutartis, ir į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką dėl antrinio teisinio pagrindo, taip pat „kad Sąjunga galėtų solidariai pateikti atsaką, jei trečioji šalis, įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priedo sąrašą, taiko vizos reikalavimą bent vienos valstybės narės piliečiams“ (Reglamento (ES) Nr. 1289/2013 1 konstatuojamoji dalis); |
| --- | --- |

C.

kadangi 2013 m. abipusiškumo mechanizmas buvo peržiūrėtas (Parlamentas buvo viena iš teisėkūros institucijų), nes jį reikėjo pritaikyti atsižvelgiant į tai, kad įsigaliojo Lisabonos sutartis, ir į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką dėl antrinio teisinio pagrindo, taip pat „kad Sąjunga galėtų solidariai pateikti atsaką, jei trečioji šalis, įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priedo sąrašą, taiko vizos reikalavimą bent vienos valstybės narės piliečiams“ (Reglamento (ES) Nr. 1289/2013 1 konstatuojamoji dalis);

| D. | kadangi abipusiškumo mechanizmu nustatoma procedūra, kuri prasideda nuo abipusiškumo principo nesilaikymo padėties, nurodant tikslius laikotarpius ir veiksmus, kurių reikia imtis siekiant panaikinti abipusiškumo principo nesilaikymo padėtį; kadangi pagal mechanizmo vidaus logiką jis apima priemones, kuriomis griežtinamos susijusiai trečiajai šaliai taikomos sąlygos, be kita ko, galiausiai sustabdant vizos reikalavimo netaikymą visiems susijusios trečiosios šalies piliečiams (antras abipusiškumo mechanizmo taikymo etapas); |
| --- | --- |

D.

kadangi abipusiškumo mechanizmu nustatoma procedūra, kuri prasideda nuo abipusiškumo principo nesilaikymo padėties, nurodant tikslius laikotarpius ir veiksmus, kurių reikia imtis siekiant panaikinti abipusiškumo principo nesilaikymo padėtį; kadangi pagal mechanizmo vidaus logiką jis apima priemones, kuriomis griežtinamos susijusiai trečiajai šaliai taikomos sąlygos, be kita ko, galiausiai sustabdant vizos reikalavimo netaikymą visiems susijusios trečiosios šalies piliečiams (antras abipusiškumo mechanizmo taikymo etapas);

| E. | kadangi „siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba tinkamai dalyvautų antrame abipusiškumo mechanizmo taikymo etape, atsižvelgiant į tai, kad vizos reikalavimo netaikymo sustabdymas visiems trečiosios šalies, įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priede pateiktą sąrašą, piliečiams yra ypač opus politinis klausimas ir į jo horizontalaus pobūdžio pasekmes valstybėms narėms, asocijuotosioms Šengeno šalims ir pačiai Sąjungai, visų pirma jų išorės santykiams ir bendram Šengeno erdvės veikimui, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl tam tikrų abipusiškumo mechanizmo elementų“, įskaitant vizos reikalavimo netaikymo sustabdymą visiems susijusios trečiosios šalies piliečiams; |
| --- | --- |

E.

kadangi „siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba tinkamai dalyvautų antrame abipusiškumo mechanizmo taikymo etape, atsižvelgiant į tai, kad vizos reikalavimo netaikymo sustabdymas visiems trečiosios šalies, įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priede pateiktą sąrašą, piliečiams yra ypač opus politinis klausimas ir į jo horizontalaus pobūdžio pasekmes valstybėms narėms, asocijuotosioms Šengeno šalims ir pačiai Sąjungai, visų pirma jų išorės santykiams ir bendram Šengeno erdvės veikimui, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl tam tikrų abipusiškumo mechanizmo elementų“, įskaitant vizos reikalavimo netaikymo sustabdymą visiems susijusios trečiosios šalies piliečiams;

| F. | kadangi „Europos Parlamentas arba Taryba gali nuspręsti atšaukti delegavimą“ (SESV 290 straipsnio 2 dalies a punktas); |
| --- | --- |

F.

kadangi „Europos Parlamentas arba Taryba gali nuspręsti atšaukti delegavimą“ (SESV 290 straipsnio 2 dalies a punktas);

| G. | kadangi „deleguotasis teisės aktas gali įsigalioti tik tada, jei per teisėkūros procedūra priimto akto nustatytą laikotarpį Europos Parlamentas arba Taryba nepareiškia prieštaravimo“ (SESV 290 straipsnio 2 dalies b punktas); |
| --- | --- |

G.

kadangi „deleguotasis teisės aktas gali įsigalioti tik tada, jei per teisėkūros procedūra priimto akto nustatytą laikotarpį Europos Parlamentas arba Taryba nepareiškia prieštaravimo“ (SESV 290 straipsnio 2 dalies b punktas);

| H. | kadangi Komisija Europos Sąjungos Teisingumo Teismui užginčijo deleguotųjų aktų pasirinkimą antrame abipusiškumo mechanizmo taikymo etape, o Teisingumo Teismas vis dėlto laikėsi nuomonės, kad teisės aktų leidėjo pasirinkimas buvo teisingas (byla C-88/14); |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija Europos Sąjungos Teisingumo Teismui užginčijo deleguotųjų aktų pasirinkimą antrame abipusiškumo mechanizmo taikymo etape, o Teisingumo Teismas vis dėlto laikėsi nuomonės, kad teisės aktų leidėjo pasirinkimas buvo teisingas (byla C-88/14);

| I. | kadangi taip mechanizmu Parlamentui bei Tarybai ir Komisijai įpareigojimai ir atsakomybė aiškiai priskiriami skirtinguose abipusiškumo mechanizmo etapuose; |
| --- | --- |

I.

kadangi taip mechanizmu Parlamentui bei Tarybai ir Komisijai įpareigojimai ir atsakomybė aiškiai priskiriami skirtinguose abipusiškumo mechanizmo etapuose;

| 1. | mano, kad Komisija yra teisiškai įpareigota priimti deleguotąjį aktą, kuriuo laikinai sustabdomas vizos reikalavimo netaikymas vizos reikalavimo tam tikrų ES valstybių narių piliečiams nepanaikinusių trečiųjų valstybių piliečiams, o tai atliekama per 24 mėnesių laikotarpį nuo pranešimo šiuo klausimu paskelbimo datos (šis laikotarpis baigėsi 2016 m. balandžio 12 d.); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją, remiantis SESV 265 straipsniu, priimti reikiamą deleguotąjį aktą ne vėliau kaip per du mėnesius nuo šios rezoliucijos priėmimo datos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL L 81, 2001 3 21, p. 1.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/4

---

P8_TA(2017)0061

Galimybės pagerinti prieigą prie vaistų

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES galimybių pagerinti prieigą prie vaistų (2016/2057(INI))

(2018/C 263/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, susijusios su priemonių, reglamentuojančių žmonėms skirtų vaistų kainas ir šių vaistų įtraukimą į valstybinių sveikatos draudimo sistemų taikymo sritį, skaidrumu (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnį, kuriame nustatoma, kad apibrėžiant ir įgyvendinant visų krypčių Sąjungos politiką ir veiklą, turėtų būti užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnį, kuriame nustatoma, kad apibrėžiant ir įgyvendinant visų krypčių Sąjungos politiką ir veiklą, turėtų būti užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos atliktą Tarybos reglamento (EB) Nr. 953/2003, nustatančio siekimą išvengti prekybos tam tikrais pagrindiniais vaistais nukreipimo į Europos Sąjungą (SWD(2016)0125), vertinimą pagal programą REFIT, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos atliktą Tarybos reglamento (EB) Nr. 953/2003, nustatančio siekimą išvengti prekybos tam tikrais pagrindiniais vaistais nukreipimo į Europos Sąjungą (SWD(2016)0125), vertinimą pagal programą REFIT,

| — | atsižvelgdamas į Direktyvos 2001/83/EB 81 straipsnyje nurodytus įsipareigojimus dėl tinkamo ir nuolatinio vaistų tiekimo užtikrinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvos 2001/83/EB 81 straipsnyje nurodytus įsipareigojimus dėl tinkamo ir nuolatinio vaistų tiekimo užtikrinimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos atliktą įžanginį poveikio vertinimą (2), susijusį su geresniu ES bendradarbiavimu sveikatos priežiūros technologijų vertinimo (HTA) srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos atliktą įžanginį poveikio vertinimą (2), susijusį su geresniu ES bendradarbiavimu sveikatos priežiūros technologijų vertinimo (HTA) srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 29 d. Sveikatos technologijų vertinimo (HTA) tinklo strategiją dėl ES bendradarbiavimo sveikatos priežiūros technologijų vertinimo srityje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 29 d. Sveikatos technologijų vertinimo (HTA) tinklo strategiją dėl ES bendradarbiavimo sveikatos priežiūros technologijų vertinimo srityje (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos farmacijos sektoriaus tyrimo galutinę ataskaitą (SEC(2009)0952), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos farmacijos sektoriaus tyrimo galutinę ataskaitą (SEC(2009)0952),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. paskelbtą Komisijos ataskaitą „Sveikatos priežiūros skirtumai ES. Galutinė konsorciumo ataskaita. Konsorciumo vadovas: seras Michael Marmot“ (4) kurioje pripažįstama, kad sveikatos priežiūros sistemos atlieka svarbų vaidmenį mažinant skurdo riziką arba gali padėti mažinti skurdą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. paskelbtą Komisijos ataskaitą „Sveikatos priežiūros skirtumai ES. Galutinė konsorciumo ataskaita. Konsorciumo vadovas: seras Michael Marmot“ (4) kurioje pripažįstama, kad sveikatos priežiūros sistemos atlieka svarbų vaidmenį mažinant skurdo riziką arba gali padėti mažinti skurdą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 1 d. Tarybos išvadas dėl pacientams naudingų inovacijų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 1 d. Tarybos išvadas dėl pacientams naudingų inovacijų (5),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 18 d. vykusio neoficialaus Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos susitikimo sveikatos priežiūros klausimais išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 18 d. vykusio neoficialaus Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos susitikimo sveikatos priežiūros klausimais išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą šeštąją patentų ginčų sprendimo farmacijos sektoriuje stebėsenos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą šeštąją patentų ginčų sprendimo farmacijos sektoriuje stebėsenos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Saugūs, naujoviški ir prieinami vaistai. Atnaujinta farmacijos sektoriaus vizija“ (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Saugūs, naujoviški ir prieinami vaistai. Atnaujinta farmacijos sektoriaus vizija“ (COM(2008)0666),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo 1978 m. vasario 14 d. sprendimo byloje 27/76 dėl pernelyg didelių kainų 249 ir 250 punktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo 1978 m. vasario 14 d. sprendimo byloje 27/76 dėl pernelyg didelių kainų 249 ir 250 punktus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl farmacijos sistemų pusiausvyros stiprinimo ES ir jos valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl farmacijos sistemų pusiausvyros stiprinimo ES ir jos valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus aukšto lygio darbo grupės dėl prieigos prie vaistų ataskaitą „Naujovių ir galimybių naudotis sveikatos technologijomis skatinimas“ (angl. „Promoting innovation and access to health technologies“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. paskelbtą Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus aukšto lygio darbo grupės dėl prieigos prie vaistų ataskaitą „Naujovių ir galimybių naudotis sveikatos technologijomis skatinimas“ (angl. „Promoting innovation and access to health technologies“),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl ES sveikatos sistemų bendrų vertybių ir principų, ir 2011 m. balandžio 6 d. ir 2013 m. gruodžio 10 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadas dėl svarstymų proceso, siekiant modernių, atvirų ir tvarių sveikatos priežiūros sistemų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl ES sveikatos sistemų bendrų vertybių ir principų, ir 2011 m. balandžio 6 d. ir 2013 m. gruodžio 10 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadas dėl svarstymų proceso, siekiant modernių, atvirų ir tvarių sveikatos priežiūros sistemų,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl efektyvių, prieinamų ir lanksčių sveikatos priežiūros sistemų (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl efektyvių, prieinamų ir lanksčių sveikatos priežiūros sistemų (COM(2014)0215),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Siekiant suderinti pridėtinės terapinės vaistų vertės vertinimą ES“, kurį 2015 m. paskelbė jo Ekonomikos ir mokslo politikos teminis skyrius (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Siekiant suderinti pridėtinės terapinės vaistų vertės vertinimą ES“, kurį 2015 m. paskelbė jo Ekonomikos ir mokslo politikos teminis skyrius (7),

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos ataskaitą „PSO ekspertų komiteto nuomonė dėl pagrindinių vaistų atrankos, 1977 m. spalio 17–21 d. – PSO techninių ataskaitų serija, Nr. 615 m.“, 2001 m. gruodžio 7 d. PSO sekretoriato ataskaitą „PSO vaistų strategija. Peržiūrėta PSO pagrindinių vaistų pavyzdinio sąrašo atnaujinimo procedūra“ (EB109/8), 2015 m. kovo mėn. PSO ataskaitą „Galimybės gauti naujų vaistų Europoje“ ir 2013 m. birželio 28 d. PSO ataskaitą „Prioritetiniai vaistai Europai ir pasauliui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos ataskaitą „PSO ekspertų komiteto nuomonė dėl pagrindinių vaistų atrankos, 1977 m. spalio 17–21 d. – PSO techninių ataskaitų serija, Nr. 615 m.“, 2001 m. gruodžio 7 d. PSO sekretoriato ataskaitą „PSO vaistų strategija. Peržiūrėta PSO pagrindinių vaistų pavyzdinio sąrašo atnaujinimo procedūra“ (EB109/8), 2015 m. kovo mėn. PSO ataskaitą „Galimybės gauti naujų vaistų Europoje“ ir 2013 m. birželio 28 d. PSO ataskaitą „Prioritetiniai vaistai Europai ir pasauliui“,

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį ir į SESV 6 straipsnio a punktą dėl ES piliečių teisės į sveikatos apsaugą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį ir į SESV 6 straipsnio a punktą dėl ES piliečių teisės į sveikatos apsaugą,

| — | atsižvelgdamas į SESV 101 ir 102 straipsnius dėl konkurencijos reguliavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 101 ir 102 straipsnius dėl konkurencijos reguliavimo,

| — | atsižvelgdamas į Dohos deklaraciją dėl Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, ir visuomenės sveikatos (WTO/MIN(01/DEC/2) ir į 2003 m. rugsėjo 1 d. Dohos deklaracijos 6 dalies įgyvendinimą (WTO/L/540), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Dohos deklaraciją dėl Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, ir visuomenės sveikatos (WTO/MIN(01/DEC/2) ir į 2003 m. rugsėjo 1 d. Dohos deklaracijos 6 dalies įgyvendinimą (WTO/L/540),

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 816/2006 dėl patentų, susijusių su farmacijos produktų, eksportuojamų į šalis, turinčias problemų visuomenės sveikatos srityje, gamyba, priverstinio licencijavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 816/2006 dėl patentų, susijusių su farmacijos produktų, eksportuojamų į šalis, turinčias problemų visuomenės sveikatos srityje, gamyba, priverstinio licencijavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 10 d. Komisijos priimtą susitarimą dėl bendro pirkimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 10 d. Komisijos priimtą susitarimą dėl bendro pirkimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 1985 m. Nairobio konferenciją racionalaus vaistų vartojimo klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1985 m. Nairobio konferenciją racionalaus vaistų vartojimo klausimais,

| — | atsižvelgdamas į pranešimą dėl Reglamento (EB) Nr. 726/2004 dalinio keitimo, kurį priėmė Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas (A8-0035/2016) ir kurio pakeitimus Parlamentas priėmė 2016 m. kovo 10 d. (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pranešimą dėl Reglamento (EB) Nr. 726/2004 dalinio keitimo, kurį priėmė Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas (A8-0035/2016) ir kurio pakeitimus Parlamentas priėmė 2016 m. kovo 10 d. (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2016 m. darbo programos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2016 m. darbo programos (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl savanoriškos neatlygintinos audinių ir ląstelių donorystės (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl savanoriškos neatlygintinos audinių ir ląstelių donorystės (11),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi, Teisės reikalų ir Peticijų komitetų nuomones (A8–0040/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi, Teisės reikalų ir Peticijų komitetų nuomones (A8–0040/2017),

| A. | kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstama pagrindinė piliečių teisė į sveikatos priežiūrą ir gydymą (12); |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstama pagrindinė piliečių teisė į sveikatos priežiūrą ir gydymą (12);

| B. | kadangi viešosios sveikatos priežiūros sistemos yra itin svarbios siekiant užtikrinti pagrindinę ES piliečių teisę – visuotinį sveikatos priežiūros prieinamumą; kadangi ES sveikatos sistemos susiduria su sunkumais, kaip antai senėjanti visuomenė, didėjanti lėtinių ligų našta, didelės naujų technologijų kūrimo sąnaudos, didelės ir vis didėjančios išlaidos vaistams ir ekonomikos krizės poveikis sveikatos priežiūros srities išlaidoms; kadangi 2014 m. Europos Sąjungoje farmacijos sektoriaus išlaidos sudarė 17,1 proc. visų sveikatos priežiūros išlaidų ir 1,41 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP); kadangi siekiant įveikti šiuos sunkumus būtina skubiai pradėti bendradarbiauti Europos lygmeniu ir rengti naujas politikos priemones tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

B.

kadangi viešosios sveikatos priežiūros sistemos yra itin svarbios siekiant užtikrinti pagrindinę ES piliečių teisę – visuotinį sveikatos priežiūros prieinamumą; kadangi ES sveikatos sistemos susiduria su sunkumais, kaip antai senėjanti visuomenė, didėjanti lėtinių ligų našta, didelės naujų technologijų kūrimo sąnaudos, didelės ir vis didėjančios išlaidos vaistams ir ekonomikos krizės poveikis sveikatos priežiūros srities išlaidoms; kadangi 2014 m. Europos Sąjungoje farmacijos sektoriaus išlaidos sudarė 17,1 proc. visų sveikatos priežiūros išlaidų ir 1,41 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP); kadangi siekiant įveikti šiuos sunkumus būtina skubiai pradėti bendradarbiauti Europos lygmeniu ir rengti naujas politikos priemones tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis;

| C. | kadangi vaistai yra viena iš pagrindinių sveikatos priežiūros sudėtinių dalių, o ne vien prekybos objektas, ir kadangi nepakankamos galimybės gauti pagrindinių vaistų ir aukštos naujų vaistų kainos kelia didelę grėsmę nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų tvarumui; |
| --- | --- |

C.

kadangi vaistai yra viena iš pagrindinių sveikatos priežiūros sudėtinių dalių, o ne vien prekybos objektas, ir kadangi nepakankamos galimybės gauti pagrindinių vaistų ir aukštos naujų vaistų kainos kelia didelę grėsmę nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų tvarumui;

| D. | kadangi pacientai turėtų turėti galimybę naudotis sveikatos priežiūros ir gydymo paslaugomis pagal savo pasirinkimą ir pageidavimus, įskaitant papildomus ir alternatyvius gydymo būdus ir vaistus; |
| --- | --- |

D.

kadangi pacientai turėtų turėti galimybę naudotis sveikatos priežiūros ir gydymo paslaugomis pagal savo pasirinkimą ir pageidavimus, įskaitant papildomus ir alternatyvius gydymo būdus ir vaistus;

| E. | kadangi vienas iš pagrindinių ES ir PSO tikslų ir JT 3-asis darnaus vystymosi tikslas – užtikrinti pacientui galimybę gauti pagrindinių vaistų; kadangi visuotinė prieiga prie vaistų priklauso nuo to, ar jie prieinami laiku ir įperkami kiekvienam asmeniui, be jokios geografinės diskriminacijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi vienas iš pagrindinių ES ir PSO tikslų ir JT 3-asis darnaus vystymosi tikslas – užtikrinti pacientui galimybę gauti pagrindinių vaistų; kadangi visuotinė prieiga prie vaistų priklauso nuo to, ar jie prieinami laiku ir įperkami kiekvienam asmeniui, be jokios geografinės diskriminacijos;

| F. | kadangi konkurencija yra svarbus veiksnys, lemiantis bendrą farmacijos rinkos pusiausvyrą, ir jai esant gali mažėti kainos ir išlaidos vaistams bei atsirasti daugiau galimybių pacientams laiku gauti vaistų už prieinamą kainą, stebint, ar mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros procese taikomi aukštesnės kokybės standartai; |
| --- | --- |

F.

kadangi konkurencija yra svarbus veiksnys, lemiantis bendrą farmacijos rinkos pusiausvyrą, ir jai esant gali mažėti kainos ir išlaidos vaistams bei atsirasti daugiau galimybių pacientams laiku gauti vaistų už prieinamą kainą, stebint, ar mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros procese taikomi aukštesnės kokybės standartai;

| G. | kadangi generinių vaistų patekimas į rinką yra svarbi priemonė siekiant didinti konkurenciją, mažinti kainas ir užtikrinti sveikatos priežiūros sistemų tvarumą; kadangi neturėtų būti atidedamas generinių vaistų patekimas į rinką ir neturėtų būti iškraipoma konkurencija; |
| --- | --- |

G.

kadangi generinių vaistų patekimas į rinką yra svarbi priemonė siekiant didinti konkurenciją, mažinti kainas ir užtikrinti sveikatos priežiūros sistemų tvarumą; kadangi neturėtų būti atidedamas generinių vaistų patekimas į rinką ir neturėtų būti iškraipoma konkurencija;

| H. | kadangi siekiant klestinčios ir konkurencingos vaistų rinkos naudinga budri konkurencijos teisės priežiūra; |
| --- | --- |

H.

kadangi siekiant klestinčios ir konkurencingos vaistų rinkos naudinga budri konkurencijos teisės priežiūra;

| I. | kadangi per pastaruosius keletą dešimtmečių daugelio naujų vaistų kainos išaugo tiek, kad daug ES piliečių nebegali jų įpirkti, o nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų tvarumui kyla pavojus; |
| --- | --- |

I.

kadangi per pastaruosius keletą dešimtmečių daugelio naujų vaistų kainos išaugo tiek, kad daug ES piliečių nebegali jų įpirkti, o nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų tvarumui kyla pavojus;

| J. | kadangi, be aukštų vaistų kainų ir jų neįperkamumo, yra kitų prieigos prie vaistų kliūčių, įskaitant pagrindinių ir kitų vaistų trūkumą, menką klinikinių poreikių ir mokslinių tyrimų sąsają, galimybių naudotis sveikatos priežiūros ir sveikatos priežiūros specialistų paslaugomis trūkumą, nepagrįstas administracines procedūras, suteikus leidimą prekiauti delsimą priimti paskesnius sprendimus dėl kainų nustatymo ir išlaidų kompensavimo, produktų neprieinamumą, patentų taisykles ir biudžeto apribojimus; |
| --- | --- |

J.

kadangi, be aukštų vaistų kainų ir jų neįperkamumo, yra kitų prieigos prie vaistų kliūčių, įskaitant pagrindinių ir kitų vaistų trūkumą, menką klinikinių poreikių ir mokslinių tyrimų sąsają, galimybių naudotis sveikatos priežiūros ir sveikatos priežiūros specialistų paslaugomis trūkumą, nepagrįstas administracines procedūras, suteikus leidimą prekiauti delsimą priimti paskesnius sprendimus dėl kainų nustatymo ir išlaidų kompensavimo, produktų neprieinamumą, patentų taisykles ir biudžeto apribojimus;

| K. | kadangi, anksti diagnozavus ligą ir derinant naujus ir senus vaistus, galima sėkmingai įveikti tokias ligas kaip hepatitas C ir išgelbėti milijonus žmonių visoje ES; |
| --- | --- |

K.

kadangi, anksti diagnozavus ligą ir derinant naujus ir senus vaistus, galima sėkmingai įveikti tokias ligas kaip hepatitas C ir išgelbėti milijonus žmonių visoje ES;

| L. | kadangi kiekvienais metais didėja asmenų, kuriems diagnozuotas vėžys, skaičius, ir, padidėjus gyventojų sergamumui vėžiu ir taikant naujus technologiškai pažangius vaistus nuo vėžio, susidarė situacija, kai bendros išlaidos vėžio gydymui didėja, taigi sveikatos priežiūros biudžetams daromas precedento neturintis spaudimas ir daugeliui vėžiu sergančių pacientų gydymas tampa neįperkamas, todėl kyla rizika, kad vaistų įperkamumas arba kainodara taps lemiamu veiksniu priimant sprendimą dėl vėžiu sergančio paciento gydymo; |
| --- | --- |

L.

kadangi kiekvienais metais didėja asmenų, kuriems diagnozuotas vėžys, skaičius, ir, padidėjus gyventojų sergamumui vėžiu ir taikant naujus technologiškai pažangius vaistus nuo vėžio, susidarė situacija, kai bendros išlaidos vėžio gydymui didėja, taigi sveikatos priežiūros biudžetams daromas precedento neturintis spaudimas ir daugeliui vėžiu sergančių pacientų gydymas tampa neįperkamas, todėl kyla rizika, kad vaistų įperkamumas arba kainodara taps lemiamu veiksniu priimant sprendimą dėl vėžiu sergančio paciento gydymo;

| M. | kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1394/2007 dėl pažangiosios terapijos vaistinių preparatų buvo priimtas tam, kad visoje Europos Sąjungoje būtų paskatintos šios srities inovacijos kartu užtikrinant saugumą, tačiau iki šiol patvirtinti tik aštuoni nauji gydymo būdai; |
| --- | --- |

M.

kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1394/2007 dėl pažangiosios terapijos vaistinių preparatų buvo priimtas tam, kad visoje Europos Sąjungoje būtų paskatintos šios srities inovacijos kartu užtikrinant saugumą, tačiau iki šiol patvirtinti tik aštuoni nauji gydymo būdai;

| N. | kadangi ES turėjo pradėti taikyti paskatas, kad paskatintų mokslinius tyrimus tokiose srityse kaip retosios ligos ir vaikų ligos; kadangi priėmus Retųjų vaistų reglamentą suteiktas svarbus pagrindas skatinti retųjų vaistų mokslinius tyrimus, labai pagerinančius retųjų ligų gydymą, kuriam anksčiau nebuvo jokių alternatyvių, bet kadangi vis dėlto kyla susirūpinimas dėl jo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES turėjo pradėti taikyti paskatas, kad paskatintų mokslinius tyrimus tokiose srityse kaip retosios ligos ir vaikų ligos; kadangi priėmus Retųjų vaistų reglamentą suteiktas svarbus pagrindas skatinti retųjų vaistų mokslinius tyrimus, labai pagerinančius retųjų ligų gydymą, kuriam anksčiau nebuvo jokių alternatyvių, bet kadangi vis dėlto kyla susirūpinimas dėl jo įgyvendinimo;

| O. | kadangi didėja atotrūkis tarp augančio atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir naujų antimikrobinių medžiagų kūrimo ir kadangi iki 2050 m. nuo vaistams atsparių ligų visame pasaulyje kasmet gali mirti 10 mln. žmonių; kadangi apskaičiuota, jog kiekvienais metais ES bent 25 000 žmonių miršta nuo infekcijų, kurias sukelia atsparios bakterijos, ir tai kasmet kainuoja 1,5 milijardus eurų, o per pastaruosius 40 metų sukurta tik viena nauja antibiotikų klasė; |
| --- | --- |

O.

kadangi didėja atotrūkis tarp augančio atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir naujų antimikrobinių medžiagų kūrimo ir kadangi iki 2050 m. nuo vaistams atsparių ligų visame pasaulyje kasmet gali mirti 10 mln. žmonių; kadangi apskaičiuota, jog kiekvienais metais ES bent 25 000 žmonių miršta nuo infekcijų, kurias sukelia atsparios bakterijos, ir tai kasmet kainuoja 1,5 milijardus eurų, o per pastaruosius 40 metų sukurta tik viena nauja antibiotikų klasė;

| P. | kadangi per pastaruosius dešimtmečius padaryta didelė pažanga gydant anksčiau neišgydomas ligas, todėl, pavyzdžiui, ES nuo ŽIV/AIDS šiandien nemiršta nė vienas pacientas; tačiau, kadangi vis dar yra daug ligų, kurios negali būti optimaliai gydomos (be kita ko, vėžys, nuo kurio ES per metus miršta beveik 1,3 mln. žmonių); |
| --- | --- |

P.

kadangi per pastaruosius dešimtmečius padaryta didelė pažanga gydant anksčiau neišgydomas ligas, todėl, pavyzdžiui, ES nuo ŽIV/AIDS šiandien nemiršta nė vienas pacientas; tačiau, kadangi vis dar yra daug ligų, kurios negali būti optimaliai gydomos (be kita ko, vėžys, nuo kurio ES per metus miršta beveik 1,3 mln. žmonių);

| Q. | kadangi prieiga prie įperkamų ir tinkamų diagnostinių tyrimų ir vakcinų yra tokia pat svarbi kaip ir prieiga prie saugių, veiksmingų ir įperkamų vaistų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi prieiga prie įperkamų ir tinkamų diagnostinių tyrimų ir vakcinų yra tokia pat svarbi kaip ir prieiga prie saugių, veiksmingų ir įperkamų vaistų;

| R. | kadangi pažangiosios terapijos vaistai gali padėti pakeisti įvairių ligų gydymą, ypač tų ligų, kurioms gydyti tradiciniai metodai netinka, ir kadangi iki šiol leista naudoti tik nedaugelį pažangiosios terapijos vaistų; |
| --- | --- |

R.

kadangi pažangiosios terapijos vaistai gali padėti pakeisti įvairių ligų gydymą, ypač tų ligų, kurioms gydyti tradiciniai metodai netinka, ir kadangi iki šiol leista naudoti tik nedaugelį pažangiosios terapijos vaistų;

| S. | kadangi daugelyje valstybių narių nėra tam tikrų pagrindinių vaistų ir dėl to gali kilti problemų, susijusių su pacientų sveikatos priežiūra; kadangi dėl neteisėtų verslo strategijų, pvz., farmacijos sektoriaus „mokėk už delsimą“ strategija, ar dėl politinių, gamybos ar platinimo klausimų, ar dėl lygiagrečios prekybos gali atsirasti daugelio vaistų trūkumas; kadangi Direktyvos 2001/83/EB 81 straipsnyje numatytos priemonės, kuriomis siekiama išvengti vaistų trūkumo taikant vadinamąjį viešųjų paslaugų įsipareigojimą (VPĮ), pagal kurį gamintojai ir platintojai įpareigojami užtikrinti tiekimą nacionalinėms rinkoms; kadangi daugeliu atvejų viešųjų paslaugų įsipareigojimas nėra taikomas gamintojams, tiekiantiems prekes platintojams, kaip nurodyta tyrime, kurį užsakė Komisija; |
| --- | --- |

S.

kadangi daugelyje valstybių narių nėra tam tikrų pagrindinių vaistų ir dėl to gali kilti problemų, susijusių su pacientų sveikatos priežiūra; kadangi dėl neteisėtų verslo strategijų, pvz., farmacijos sektoriaus „mokėk už delsimą“ strategija, ar dėl politinių, gamybos ar platinimo klausimų, ar dėl lygiagrečios prekybos gali atsirasti daugelio vaistų trūkumas; kadangi Direktyvos 2001/83/EB 81 straipsnyje numatytos priemonės, kuriomis siekiama išvengti vaistų trūkumo taikant vadinamąjį viešųjų paslaugų įsipareigojimą (VPĮ), pagal kurį gamintojai ir platintojai įpareigojami užtikrinti tiekimą nacionalinėms rinkoms; kadangi daugeliu atvejų viešųjų paslaugų įsipareigojimas nėra taikomas gamintojams, tiekiantiems prekes platintojams, kaip nurodyta tyrime, kurį užsakė Komisija;

| T. | kadangi stabili ir prognozuojama intelektinės nuosavybės ir reguliavimo sistema, taip pat tinkamas ir laiku vykdomas jos įgyvendinimas yra labai svarbūs siekiant sukurti naujovėms palankią aplinką, remiant pacientų prieigą prie naujoviškų ir veiksmingų gydymo būdų; |
| --- | --- |

T.

kadangi stabili ir prognozuojama intelektinės nuosavybės ir reguliavimo sistema, taip pat tinkamas ir laiku vykdomas jos įgyvendinimas yra labai svarbūs siekiant sukurti naujovėms palankią aplinką, remiant pacientų prieigą prie naujoviškų ir veiksmingų gydymo būdų;

| U. | kadangi intelektinės nuosavybės tikslas yra teikti naudą visuomenei ir skatinti inovacijas ir kadangi esama susirūpinimo dėl piktnaudžiavimo ir (arba) netinkamo naudojimosi ja; |
| --- | --- |

U.

kadangi intelektinės nuosavybės tikslas yra teikti naudą visuomenei ir skatinti inovacijas ir kadangi esama susirūpinimo dėl piktnaudžiavimo ir (arba) netinkamo naudojimosi ja;

| V. | kadangi nuo 1995 m. PPO sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, (TRIPS sutartis) numatytas lankstumas patentų klausimu, pvz., priverstinis licencijavimas; |
| --- | --- |

V.

kadangi nuo 1995 m. PPO sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, (TRIPS sutartis) numatytas lankstumas patentų klausimu, pvz., priverstinis licencijavimas;

| W. | kadangi Europos vaistų agentūros (EMA) 2014 m. pradėtas bandomasis projektas, vadinamas „pritaikomųjų metodų“ projektu, – tokie metodai iš esmės taikomi gydymui didelio nepatenkinto medicininių paslaugų poreikio srityse – sukėlė karštas diskusijas dėl rizikos ir naudos santykio, kai naujoviškiems vaistams leidžiama anksčiau patekti į rinką, turint mažiau klinikinių duomenų; |
| --- | --- |

W.

kadangi Europos vaistų agentūros (EMA) 2014 m. pradėtas bandomasis projektas, vadinamas „pritaikomųjų metodų“ projektu, – tokie metodai iš esmės taikomi gydymui didelio nepatenkinto medicininių paslaugų poreikio srityse – sukėlė karštas diskusijas dėl rizikos ir naudos santykio, kai naujoviškiems vaistams leidžiama anksčiau patekti į rinką, turint mažiau klinikinių duomenų;

| X. | kadangi intelektinės nuosavybės apsauga yra itin svarbi prieigos prie vaistų srityje ir kadangi būtina nustatyti mechanizmus, kurie padėtų kovoti su vaistų falsifikavimu; |
| --- | --- |

X.

kadangi intelektinės nuosavybės apsauga yra itin svarbi prieigos prie vaistų srityje ir kadangi būtina nustatyti mechanizmus, kurie padėtų kovoti su vaistų falsifikavimu;

| Y. | kadangi prieš kelerius metus per aukšto lygio Europos dialogą (2001–2002 m. G 10 susitikimas, vėliau 2005–2008 m. „Forumas farmacijos klausimais“), kuriame dalyvavo pagrindiniai sveikatos priežiūros srityje sprendimus priimantys ir svarbų vaidmenį joje atliekantys asmenys, nuspręsta parengti bendrą strateginę viziją ir imtis konkrečių veiksmų siekiant padėti farmacijos sektoriui tapti konkurencingam; |
| --- | --- |

Y.

kadangi prieš kelerius metus per aukšto lygio Europos dialogą (2001–2002 m. G 10 susitikimas, vėliau 2005–2008 m. „Forumas farmacijos klausimais“), kuriame dalyvavo pagrindiniai sveikatos priežiūros srityje sprendimus priimantys ir svarbų vaidmenį joje atliekantys asmenys, nuspręsta parengti bendrą strateginę viziją ir imtis konkrečių veiksmų siekiant padėti farmacijos sektoriui tapti konkurencingam;

| Z. | kadangi visuomenės sveikatos prevencijos ir skatinimo priemonėms skiriama tik 3 proc. sveikatos priežiūros biudžetų; |
| --- | --- |

Z.

kadangi visuomenės sveikatos prevencijos ir skatinimo priemonėms skiriama tik 3 proc. sveikatos priežiūros biudžetų;

| AA. | kadangi vaistų kainos ir jų kompensavimas priklauso valstybių narių kompetencijai ir yra reglamentuojami nacionaliniu lygmeniu; kadangi ES priima teisės aktus, susijusius su intelektine nuosavybe, klinikiniais tyrimais, rinkodaros leidimais, kainodaros skaidrumu, farmakologiniu budrumu ir konkurencija; kadangi didėjančios išlaidos farmacijos sektoriuje, taip pat pastebima farmacijos įmonių ir valstybių narių derybinių galių asimetrija ir informavimas apie kainas, skatina vykdyti tolesnį europinį bendradarbiavimą ir rengti naujas Europos ir nacionalinio lygmens politikos priemones; kadangi dėl vaistų kainų paprastai deramasi vykdant dvišales ir konfidencialias farmacijos sektoriaus ir valstybių narių derybas; |
| --- | --- |

AA.

kadangi vaistų kainos ir jų kompensavimas priklauso valstybių narių kompetencijai ir yra reglamentuojami nacionaliniu lygmeniu; kadangi ES priima teisės aktus, susijusius su intelektine nuosavybe, klinikiniais tyrimais, rinkodaros leidimais, kainodaros skaidrumu, farmakologiniu budrumu ir konkurencija; kadangi didėjančios išlaidos farmacijos sektoriuje, taip pat pastebima farmacijos įmonių ir valstybių narių derybinių galių asimetrija ir informavimas apie kainas, skatina vykdyti tolesnį europinį bendradarbiavimą ir rengti naujas Europos ir nacionalinio lygmens politikos priemones; kadangi dėl vaistų kainų paprastai deramasi vykdant dvišales ir konfidencialias farmacijos sektoriaus ir valstybių narių derybas;

| AB. | kadangi dauguma valstybių narių turi savo sveikatos technologijų vertinimo agentūras ir visos jos taiko savo kriterijus; |
| --- | --- |

AB.

kadangi dauguma valstybių narių turi savo sveikatos technologijų vertinimo agentūras ir visos jos taiko savo kriterijus;

| AC. | kadangi pagal SESV 168 straipsnį Parlamentas ir Taryba, siekdami spręsti bendras saugos problemas, gali imtis priemonių, nustatančių aukštus vaistų kokybės ir saugos standartus, todėl aukšto lygio apsauga turi būti pagal SESV 114 straipsnio 3 dalį priimamų sveikatos priežiūros srities pasiūlymų pagrindas; |
| --- | --- |

AC.

kadangi pagal SESV 168 straipsnį Parlamentas ir Taryba, siekdami spręsti bendras saugos problemas, gali imtis priemonių, nustatančių aukštus vaistų kokybės ir saugos standartus, todėl aukšto lygio apsauga turi būti pagal SESV 114 straipsnio 3 dalį priimamų sveikatos priežiūros srities pasiūlymų pagrindas;

Vaistų rinka

| 1. | pritaria susirūpinimui, pareikštam 2016 m. Tarybos išvadose dėl ES farmacijos sistemų pusiausvyros gerinimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisija raginama atlikti įrodymais grindžiamą bendro intelektinės nuosavybės (IN) poveikio vaistų inovacijoms ir prieinamumui, inter alia, tiekimo trūkumų ir atidėtų ar nesėkmingų bandymų pateikti rinkai, analizę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dar kartą tvirtina, kad teisė į sveikatą yra žmogaus teisė, pripažinta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte, ir kad ši teisė galioja visose valstybėse narėse, nes jos ratifikavo tarptautines žmogaus teisių sutartis, pagal kurias pripažįstama teisė į sveikatą; atkreipia dėmesį į tai, kad norint paisyti šios teisės, be kita ko, reikia užtikrinti prieigą prie vaistų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta piliečių iniciatyvų, pvz., Europos pacientų teisių chartijos, pagrįstos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, ir Europos pacientų teisių dienos, švenčiamos valstybėse narėse kiekvienų metų balandžio 18 d. vietos ir nacionaliniu lygmenimis, vertę; ragina Komisiją institucionalizuoti Europos pacientų teisių dieną ES lygmeniu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi Italijos pirmininkavimo laikotarpiu, 2014 m. rugsėjo 22–23 d. Milane vykusio neoficialaus sveikatos ministrų Tarybos posėdžio, per kurį daug valstybių narių pritarė tam, kad reikia dėti bendras pastangas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keistis geriausia praktika ir sudaryti sąlygas pacientams greičiau gauti vaistus, išvadas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad reikia nuoseklumo visose ES politikos (pasaulio visuomenės sveikatos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir prekybos) srityse, todėl pabrėžia, kad galimybes gauti vaistų besivystančiose šalyse reikia vertinti atsižvelgiant į platesnį kontekstą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros (MTTP) pastangos svarbios ieškant naujų gydymo būdų; pabrėžia, kad nusistatant mokslinių tyrimų prioritetus dėmesys turi būti kreipiamas į pacientų sveikatos priežiūros poreikius, kartu pripažįstant farmacijos įmonių interesus gauti finansinę grąžą iš savo investicijų; pabrėžia, kad reguliavimo sistema privalo padėti gauti pacientams ir viešajam interesui kuo naudingesnių rezultatų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad, dėl nepakankamo viešųjų lėšų atsekamumo taikant patentavimo ir licencijavimo sąlygas, didelis moksliniams tyrimams bei technologinei plėtrai naudojamų viešųjų lėšų kiekis neatsispindi kainose ir tai trukdo gauti teisingą viešųjų investicijų grąžą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina užtikrinti didesnį MTTP išlaidų skaidrumą, įskaitant viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų ir vaistų pardavimo proporciją; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia Europos mokslinių tyrimų projektų ir MVĮ vaidmenį gerinant prieigą prie vaistų Europos Sąjungoje; atkreipia dėmesį į programos „Horizontas 2020“ vaidmenį šioje srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad ES farmacijos sektorius yra vienas iš konkurencingiausių Sąjungos sektorių; pabrėžia, kad, siekiant reaguoti į pacientų poreikius ir padidinti farmacijos sektoriaus konkurencingumą, itin svarbu išlaikyti aukštos kokybės inovacijas; pabrėžia, kad sveikatos priežiūros išlaidos turėtų būti laikomos viešosiomis investicijomis ir kad kokybiški vaistai gali pagerinti visuomenės sveikatą ir sudaryti pacientams galimybes gyventi ilgesnį ir sveikesnį gyvenimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad Europos Sąjungoje, kur aktyviai vyksta deindustrializacija, farmacijos sektorius vis dar yra svarbus pramonės ramstis ir darbo vietų kūrimo variklis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad Europos piliečių nuomonės, išreiškiamos peticijose Europos Parlamentui, yra itin svarbios ir Sąjungos teisės aktų leidėjas turėtų į jas atsižvelgti prioritetine tvarka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad pacientų organizacijos turėtų aktyviau dalyvauti apibrėžiant privačių ir viešųjų klinikinių tyrimų vykdymo strategijas, siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų tikruosius nepatenkintus ES pacientų poreikius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad, nepatenkintų medicininių paslaugų poreikių atveju, siekiant pacientų interesų būtina užtikrinti galimybes greitai gauti naujų pažangių vaistų; vis dėlto pabrėžia, kad leidimų teikti rinkai suteikimas skubos tvarka neturėtų tapti taisykle, o turėtų būti naudojamas tik didelio nepatenkinto medicininių paslaugų poreikio atvejais ir neturi būti vykdomas komerciniais sumetimais; primena, kad patikimi klinikiniai tyrimai ir visapusiškas farmakologinis budrumas yra būtini siekiant įvertinti naujų vaistų kokybę, veiksmingumą ir saugumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | su susirūpinimu pažymi, kad 5 proc. visų hospitalizacijos atvejų ES yra dėl neigiamų reakcijų į vaistus, o pastarosios yra penkta dažniausia mirties ligoninėse priežastis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į Deklaraciją dėl Sutartis dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS sutartis), ir visuomenės sveikatos, priimtą 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje, kurioje teigiama, kad TRIPS sutartis turėtų būti įgyvendinama ir aiškinama taip, kad tai būtų naudinga siekiant užtikrinti visuomenės sveikatą, skatinant galimybę gauti esamų vaistų ir plėtoti naujus vaistus; atkreipia dėmesį į tai, kad 2015 m. lapkričio 6 d. PPO taryba dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), priėmė sprendimą pratęsti mažiausiai išsivysčiusioms šalims taikomas vaistų patentų išimtis iki 2033 m. sausio mėn.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad itin svarbu plėtoti besivystančių šalių vietos pajėgumus, turint mintyje farmacijos mokslinius tyrimus siekiant mažinti nuolatinį mokslinių tyrimų ir vaistų gamybos atotrūkį, pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes vaistų kūrimo srityje ir kuriant atvirus mokslinių tyrimų ir gamybos centrus; |
| --- | --- |

18.

Konkurencija

| 19. | apgailestauja dėl ginčų nagrinėjimo bylų siekiant užvilkinti generinių vaistų registraciją; pažymi, kad, remiantis Europos Komisijos 2008 m. farmacijos sektoriaus tyrimo ataskaita, 2000–2007 m. šių ginčų padaugėjo keturis kartus, kad 60 proc. šių ginčų buvo susiję su antrosios kartos vaistų patentais ir kad jiems išspręsti sugaištama vidutiniškai dvejus metus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad geresnis reglamentavimas paskatins konkurencingumą; taip pat pripažįsta antimonopolinių priemonių svarbą ir veiksmingumą kovojant su antikonkurenciniu elgesiu, kaip antai piktnaudžiavimas patentų sistemomis ir vaistų leidimų sistema ar netinkamas šių sistemų naudojimas pažeidžiant SESV sutarties 101 ir (arba) 102 straipsnius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad biologiškai panašūs vaistai gali padėti padidinti konkurenciją, sumažinti vaistų kainas, sutaupyti sveikatos priežiūros sistemų lėšų ir taip pagerinti pacientų galimybes gauti vaistų; pabrėžia, kad reikėtų išanalizuoti biologiškai panašių vaistų pridėtinę vertę ir ekonominį poveikį sveikatos priežiūros sistemų tvarumui, neturėtų būti vėluojama juos teikti rinkai ir prireikus turėtų būti išnagrinėtos priemonės, kuriomis skatinama pateikti juos rinkai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad verte grindžiamu vaistų kainų nustatymu gali būti piktnaudžiaujama kaip pelno maksimizavimo ekonomine strategija, kuri lemtų kainas, neproporcingas išlaidų struktūros požiūriu, prieštaraujant optimaliam socialinės gerovės paskirstymui; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripažįsta, kad pacientams gali būti naudingas vaisto vartojimas ne pagal indikacijas, kai nėra patvirtintų alternatyvių priemonių; susirūpinęs pažymi, kad pacientai patiria didėjančią riziką, kai nėra patikimais įrodymais pagrįsto vaisto vartojimo ne pagal indikacijas saugos ir efektyvumo įrodymų, kai nėra informuotumu pagrįsto sutikimo ir dėl sudėtingesnio nepageidaujamų poveikių stebėjimo; pabrėžia, kad dėl šios praktikos ypač nukenčia tam tikri gyventojų pogrupiai, pvz., vaikai ir vyresnio amžiaus asmenys; |
| --- | --- |

23.

Kainų nustatymas ir skaidrumas

| 24. | primena, kad pacientai yra silpniausia prieigos prie vaistų grandis ir kad su prieiga susiję sunkumai neturėtų jiems daryti neigiamo poveikio; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad dauguma nacionalinių ir regioninių sveikatos technologijų vertinimo agentūrų vertindamos naujus vaistus jau taiko įvairius klinikinės, ekonominės ir socialinės naudos kriterijus, kad paremtų savo priimamus kainų nustatymo ir kompensavimo sprendimus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad svarbu įvertinti naujų vaistų tikrą įrodymais grindžiamą gydomąją pridėtinę vertę, palyginti su geriausia turima alternatyva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | su susirūpinimu pažymi, kad duomenys, kuriais patvirtinamas naujoviškų vaistų pridėtinės vertės vertinimas, dažnai yra menki ir nepakankamai įtikinami, kad jais remiantis būtų galima priimti tvirtą sprendimą dėl kainų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad sveikatos technologijų vertinimas turi būti svarbi ir veiksminga priemonė, kuria gerinamos galimybės gauti vaistų, didinamas nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų tvarumas, sudaromos galimybės teikti paskatų inovacijoms ir sukuriama didelė vaistų gydomoji pridėtinė vertė pacientų naudai; be to, pažymi, kad pradėjus taikyti bendrą sveikatos technologijų vertinimą ES lygmeniu būtų išvengta vertinimo sistemų susiskaidymo, pastangų dubliavimosi ir netinkamo išteklių paskirstymo Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad, siekiant formuoti saugią ir veiksmingą į pacientą orientuotą sveikatos politiką ir užtikrinti kuo didesnį efektyvumą, technologijų vertinimas turi būti įvairias sritis apimantis procesas, kurį vykdant apibendrinama medicininė, socialinė, ekonominė ir etinė informacija apie technologijos naudojimą taikant aukštus standartus, ir tai turi būti daroma sistemingai, nepriklausomai, objektyviai, galimu atgaminti būdu ir skaidriai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad vaisto kaina turėtų padengti to vaisto sukūrimo ir gamybos sąnaudas ir atitikti konkrečios šalies, kurioje jis parduodamas, ekonominę padėtį, taip pat ji turėtų atitikti pacientų gaunamą gydomąją pridėtinę vertę, kartu užtikrinant pacientų galimybes to vaisto įsigyti, tvarią sveikatos priežiūrą ir atlygį už inovacijas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad, net jeigu naujas vaistas turi didelės pridėtinės vertės, dėl jo kainos neturėtų atsirasti kliūčių užtikrinti tvarią galimybę jo įsigyti Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad nustatant vaistų kainą ir kompensavimo procedūras būtina atsižvelgti į tikrą vaisto gydomąją pridėtinę vertę, socialinį poveikį, sąnaudas ir naudą, poveikį biudžetui ir veiksmingumą, susijusį su viešąja sveikatos priežiūros sistema; |
| --- | --- |

32.

| 33. | su susirūpinimu pažymi, kad dėl mažesnės derybinės mažas ir mažesnes pajamas gaunančių šalių galios vaistai yra palyginti mažiau prieinami tokiose valstybėse narėse, visų pirma onkologijos srityje; apgailestauja, turint omenyje tarptautinę orientacinę kainų nustatymo sistemą, dėl skaidrumo trūkumo sudarant vaistų kainų sąrašus, palyginti su faktinėmis kainomis, ir dėl informacijos asimetrijos, kuri dėl to atsiranda pramonės ir nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų derybose; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad Direktyva 89/105/EEB (toliau – Skaidrumo direktyva) per 20 metų nebuvo peržiūrėta, ir kad per tą laikotarpį Europos Sąjungos vaistų sistemoje įvyko svarbių pokyčių; |
| --- | --- |

34.

| 35. | todėl pabrėžia, kad reikalingos nepriklausomos duomenų rinkimo ir analizės procedūros bei skaidrumas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad EURIPID projektui būtinas didesnis skaidrumas iš valstybių narių, kad būtų įtrauktos tikros jų mokamos kainos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad reikalingas strateginis lūžis ligų prevencijos srityje, nes tai gali būti vienas iš pagrindinių veiksnių mažinant vaistų vartojimą ir kartu užtikrinant aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį; ragina ES ir valstybes nares stiprinti teisės aktus, kuriais siekiama remti tvarią maisto gamybą, ir imtis visų reikiamų iniciatyvų siekiant populiarinti sveikus ir saugius įpročius, pvz., sveiką mitybą; |
| --- | --- |

37.

ES kompetencija ir bendradarbiavimas

| 38. | primena, kad pagal SESV 168 straipsnį žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga turi būti užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos sritis ir veiklos kryptis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad svarbu didinti skaidrumą ir savanorišką valstybių narių bendradarbiavimą vaistų kainų nustatymo ir kompensavimo srityje, siekiant užtikrinti sveikatos priežiūros sistemų tvarumą ir išsaugoti ES piliečių teises naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, jog tinkamai veikiančiai demokratijai yra nepaprastai svarbu, kad visos ES ir nacionalinės institucijos veiktų skaidriai, ir kad leidimų išdavimo procese dalyvaujantys ekspertai neturėtų turėti interesų konfliktų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip naujoviškų vaistų iniciatyva (NVI), kurios suburia privačiojo ir viešojo sektoriaus įmones, kad paskatintų mokslinius tyrimus ir suteiktų galimybę pacientams greičiau gauti gydymą naujoviškais būdais, kuriais sprendžiami nepatenkinti medicininiai poreikiai; vis dėlto apgailestauja dėl žemo viešųjų investicijų grąžos lygio, nes nėra taikomos ES viešojo finansavimo gavimo sąlygos; taip pat pažymi, kad II NVI, antrąjį ir dabar vykdomą NVI etapą, iš esmės finansuoja ES mokesčių mokėtojai, ir pabrėžia, kad būtina stiprinti ES vadovaujamąjį vaidmenį II NVI moksliniuose tyrimuose, pirmenybę skiriant visuomenės sveikatos poreikiams ir įtraukiant plataus duomenų dalijimosi ir į visuomenės sveikatą orientuotą intelektinės nuosavybės valdymo politiką, skaidrumą ir teisingą viešųjų investicijų grąžą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į ES bendro vaistų pirkimo procedūras, naudojamas siekiant įsigyti vakcinų laikantis Sprendimo Nr. 1082/2013/ES nuostatų; ragina valstybes nares visapusiškai naudotis šia priemone, pavyzdžiui, kai trūksta vakcinų kūdikiams; |
| --- | --- |

42.

| 43. | susirūpinęs pažymi, kad ES atsilieka nuo JAV standartizuoto ir skaidraus pranešimų apie vaistų trūkumo priežastis mechanizmo atžvilgiu; ragina Komisiją ir valstybes nares pasiūlyti ir įgyvendinti tokią priemonę, kad būtų galima priimti įrodymais pagrįstus politinius sprendimus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primena apie skaitmeninės sveikatos darbotvarkės svarbą ir būtinybę skirti pirmenybę su e. sveikata ir m. sveikata susijusiems sprendimams, kad būtų užtikrinti saugūs, patikimi, prieinami, šiuolaikiški ir tvarūs nauji sveikatos priežiūros modeliai pacientams, priežiūros paslaugų teikėjams, sveikatos priežiūros specialistams ir mokėtojams; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena, kad mažiausiai išsivysčiusios šalys (MIŠ) yra labiausiai paveiktos su skurdu susijusių ligų, ypač ŽIV / AIDS, maliarijos, tuberkuliozės, reprodukcinių organų ligų, infekcinių ir odos ligų; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad besivystančiose šalyse moterys ir vaikai turi mažiau galimybių gauti vaistų nei suaugę vyrai dėl to, kad trūksta vaistų arba nėra galimybės jų gauti, jie neįperkami arba gydymas nepriimtinas dėl diskriminacijos dėl kultūrinių, religinių ar socialinių veiksnių ir prastos sveikatos priežiūros įstaigų kokybės; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kadangi pasaulyje nuo tuberkuliozės miršta daugiau žmonių, nei nuo kitų infekcinių ligų, o pavojingiausia ligos forma atspari keliems vaistams, pabrėžia, kad svarbu įveikti artėjančią krizę dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, be kita ko, teikiant finansavimą moksliniams tyrimams ir naujų skiepijimo priemonių plėtrai, tuberkuliozės diagnozavimui ir gydymui, kartu užtikrinant ilgalaikes galimybes naudotis šiomis priemonėmis prieinamomis kainomis, kad niekas neliktų nuošalyje; |
| --- | --- |

47.

Intelektinė nuosavybė ir moksliniai tyrimai bei technologinė plėtra (MTTP)

| 48. | primena, kad pagal intelektinės nuosavybės teises suteikiamas ribotas išimtinumo laikotarpis, kuris turi būti valdžios institucijų atidžiai reglamentuojamas ir stebimas siekiant išvengti konflikto su pagrindine žmogaus teise į sveikatos apsaugą ir skatinti kokybiškas inovacijas ir konkurencingumą; pabrėžia, kad Europos patentų tarnyba (EPT) ir valstybės narės turėtų suteikti patentus tik tiems sveikatos produktams, kurie griežtai atitinka Europos patentų konvencijoje įtvirtintus galimybės patentuoti – t. y. naujumo, išradimo lygio ir pramoninio pritaikomumo – reikalavimus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad nors kai kurie nauji vaistai yra perversmą sukeliančių inovacijų pavyzdžiai, kiti nauji vaistai neturi pakankamai terapinės pridėtinės vertės, kad juos būtų galima laikyti inovacijomis (kopijuojamos medžiagos); primena, kad pavienės naujovės taip pat gali būti naudingos pacientams ir kad žinomų molekulių paskirties ar sudėties keitimas gali teikti pridėtinę terapinę vertę, kuri turėtų būti atidžiai įvertinta; įspėja apie galimą piktnaudžiavimą intelektinės nuosavybės apsaugos taisyklėmis, kuriomis leidžiama įgyti patento teises į visada populiarius produktus, ir apie konkurencijos vengimą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad Reglamento (EB) Nr.o141/2000 dėl retųjų vaistų poveikis buvo teigiamas: pavyko rinkai pateikti daug naujoviškų gaminių, skirtų pacientams, kurie negauna gydymo; pažymi, kad nerimaujama dėl galimo neteisingo retųjų vaistų nustatymo kriterijų taikymo ir dėl galimo poveikio retųjų vaistų leidimų skaičiaus didėjimui; pripažįsta, kad retieji vaistai taip pat gali būti naudojami ne pagal indikacijas arba pakeičiama jų paskirtis ir leidžiama juos naudoti papildomoms indikacijoms, kad būtų galima padidinti jų pardavimo apimtis; ragina Komisiją užtikrinti subalansuotas paskatas neatgrasant nuo inovacijų šioje srityje; pabrėžia, kad retųjų vaistų reglamento nuostatos turėtų būti taikomos tik tuo atveju, jei tenkinami visi atitinkami kriterijai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pažymi, kad PPO TRIPS sutartyje numatytas lankstumas patento teisių klausimu, pavyzdžiui, priverstinis licencijavimas, dėl kurio veiksmingai krito kainos; pažymi, kad šios lankstumo sąlygos išimtinėmis aplinkybėmis gali būti taikomos kaip veiksminga priemonė, nustatoma pagal kiekvienos PPO narės teisę, visuomenės sveikatos problemoms spręsti, siekiant pagrindinius vaistus tiekti prieinamomis kainomis pagal nacionalines visuomenės sveikatos programas ir apsaugoti bei skatinti visuomenės sveikatą; |
| --- | --- |

51.

Rekomendacijos

| 52. | ragina imtis nacionalinio ir ES masto priemonių siekiant užtikrinti pacientų teisę pasinaudoti visuotiniu, įperkamu, veiksmingu, saugiu ir laiku teikiamu pagrindiniu ir naujovišku gydymu, užtikrinti ES viešųjų sveikatos priežiūros sistemų tvarumą ir užtikrinti būsimas investicijas į naujoves farmacijos srityje; pabrėžia, kad už pacientų galimybes gauti vaistų bendrai atsakingi visi sveikatos priežiūros sistemos subjektai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Tarybą ir Komisiją sustiprinti valstybių narių derybinę galią, kad būtų užtikrintas vaistų prieinamumas už priimtiną kainą visoje ES; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atkreipia dėmesį į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus aukšto lygio darbo grupės dėl prieigos prie vaistų ataskaitą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pažymi, kad pakeitus esamų vaistų paskirtį naujoms indikacijoms, gali išaugti ir jų kaina; prašo Komisijos rinkti ir nagrinėti duomenis apie kainų padidėjimą pakeitus vaisto paskirtį ir pranešti Parlamentui ir Tarybai apie paskatų pramonei investuoti į vaistų paskirties keitimą balansą ir proporcingumą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina valstybes nares tvirčiau bendradarbiauti siekiant kovoti su tokiu rinkos susiskaidymu, visų pirma vystant bendrus sveikatos technologijų vertinimo procesus ir rezultatus, taip pat plėtoti bendrus kriterijus, kurie padėtų priimti kainų nustatymo ir kompensavimo sprendimus nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją persvarstyti Skaidrumo direktyvą, daugiausia dėmesio skiriant tam, kad būtų užtikrintas generinių ir biologiškai panašių vaistų patekimas į rinką laiku, panaikinant patentų susiejimą pagal Komisijos gaires, paspartinant sprendimus dėl kainų nustatymo ir kompensavimo generiniams vaistams ir neleidžiant pakartotinai vertinti elementų, kuriais patvirtinamas leidimas teikti rinkai; mano, kad tai padidins santaupas nacionaliniams sveikatos priežiūros biudžetams, pagerins prieinamumą, paspartins pacientų prieigą prie vaistų ir užkirs kelią administracinei naštai, tenkančiai generinius ir biologiškai panašius vaistus gaminančioms įmonėms; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją pasiūlyti naują direktyvą dėl kainų nustatymo procedūrų ir kompensavimo sistemų skaidrumo atsižvelgiant į rinkos iššūkius; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina priimti naują Skaidrumo direktyvą, kuri pakeistų Direktyvą 89/105/EEB, siekiant užtikrinti procedūrų, kurios taikomos kainų nustatymui ir vaistų kompensavimui valstybėse narėse, veiksmingą kontrolę ir visišką skaidrumą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares sąžiningai įgyvendinti Direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo, vengiant apribojimų taikyti taisykles dėl tarpvalstybinių sveikatos paslaugų išlaidų kompensavimo, įskaitant vaistų kompensavimą, kuris gali būti savavališko diskriminavimo priemonė arba nepagrįsta kliūtis laisvam judėjimui; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją veiksmingai stebėti ir vertinti, kaip valstybėse narėse įgyvendinama Direktyva 2011/24/ES, ir planuoti bei atlikti oficialų šios direktyvos įvertinimą, kuris apimtų skundus, pažeidimus ir visas perkėlimo į nacionalinę teisę priemones; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti nepatenkintais pacientų poreikiais grindžiamus mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP), pvz., naujų antimikrobinių medžiagų mokslinius tyrimus, veiksmingai ir efektyviai koordinuoti sveikatos srities moksliniams tyrimams skirtus viešuosius išteklius ir skatinti farmacijos sektoriaus socialinę atsakomybę; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina valstybes nares remtis Europoje esamų iniciatyvų pavyzdžiais, kuriais siekiama skatinti nepriklausomus mokslinius tyrimus nacionalinėms sveikatos priežiūros tarnyboms svarbiose srityse, kurioms skiriama nepakankamai dėmesio komerciniuose tyrimuose (pvz., atsparumo antimikrobinėms medžiagoms), taip pat pacientų grupėms, kurios paprastai nepatenka į klinikinius tyrimus, pvz., vaikams, nėščioms moterims ir vyresnio amžiaus asmenims, svarbiose srityse; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atkreipia dėmesį į didėjantį atsparumą antimikrobinėms medžiagoms ir į tai, kad JT neseniai pripažino atsparumo antimikrobinėms medžiagoms grėsmės problemų sprendimo neatidėliotiną pobūdį; ragina Komisiją imtis daugiau veiksmų kovojant su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms, skatinti MTTP ir pateikti naują ir išsamų ES veiksmų planą, pagrįstą koncepcija „Viena sveikata“; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pripažįsta, kad Pediatrijoje vartojamų vaistų reglamente (EB) Nr. 1901/2006 nustatytos paskatos nebuvo veiksmingos skatinant naujoves vaikams skirtų vaistinių preparatų, visų pirma onkologijos ir neonatalogijos sektoriuose, srityje; ragina Komisiją išnagrinėti esamas kliūtis ir pasiūlyti priemonių pažangai šioje srityje paskatinti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina Komisiją skatinti iniciatyvas, skirtas viešiesiems ir privatiems moksliniams tyrimams vykdyti, kad būtų sudarytos palankios sąlygos teikti rinkai naujoviškus vaistus, skirtus vaikams būdingoms ligoms gydyti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją nedelsiant pradėti darbą dėl ataskaitos, kuri būtina pagal Pediatrijoje vartojamų vaistų reglamento 50 straipsnį, ir iš dalies pakeisti teisės aktus, kad būtų panaikintas naujovių trūkumas vaikų onkologinių ligų gydymo srityje, peržiūrint kriterijus, pagal kuriuos galima atsisakyti pediatrinių tyrimų plano (PTP), ir užtikrinant, kad PTP būtų taikomas pradinėse vaisto kūrimo stadijose, kad vaikai ilgiau, nei būtina, nelauktų galimybės gauti gydymą naujais pažangiais būdais; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją skatinti viešuosius ir privačius vaistų mokslinius tyrimus dalyvaujant pacientėms moterims, siekiant panaikinti lyčių nelygybę mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, taip pat suteikti vienodas galimybes visiems gyventojams gauti vaistų; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją patvirtinti strateginį planą, pagal kurį būtų užtikrinama galimybė gauti gyvybiškai svarbių vaistų; todėl ragina koordinuoti planą, pagal kurį siekiama likviduoti hepatitą C Europos Sąjungoje, naudojantis tokiomis priemonėmis, kaip bendri Europos viešieji pirkimai; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina mokslinių tyrimų ir vaistų politikos srityse sukurti tokias bendrąsias sąlygas, kad būtų skatinamos inovacijos, visų pirma siekiant įveikti ligas, kurios dar neišgydomos arba nevisiškai išgydomos, pvz., vėžį; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų, kad būtų paskatintas pažangiosios terapijos vaistų tobulinimas ir pagerintos pacientų galimybės jų gauti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina Komisiją, atlikus nuodugnų ir objektyvų tyrimą, išnagrinėti bendrą intelektinės nuosavybės poveikį inovacijoms vaistų srityje ir pacientų galimybėms gauti vaistų, kaip yra prašoma ir 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadose, ir visų pirma minėtame tyrime išanalizuoti papildomos apsaugos liudijimų, duomenų išimtinumo ar rinkos išimtinumo poveikį inovacijų kokybei ir konkurencijai; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina Komisiją įvertinti retųjų vaistų reglamentavimo sistemos įgyvendinimą (ypač kalbant apie nepatenkinto medicininių paslaugų poreikio sąvoką, apie tai, kaip ši sąvoka aiškinama ir kokius kriterijus reikia atitikti, kad būtų nustatytas nepatenkintas medicininių paslaugų poreikis), nustatyti gaires dėl svarbiausių nepatenkintų medicininių poreikių, įvertinti esamas paskatų sistemas, kad būtų lengviau kurti veiksmingus, saugius ir įperkamus vaistus retosioms ligoms gydyti, palyginti su geriausiomis turimomis alternatyvomis, remti Europos retųjų ligų registrą bei informacijos centrus ir užtikrinti, kad teisės aktai būtų deramai įgyvendinami; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palankiai vertina 2010 m. ir 2012 m. farmakologinio budrumo teisės aktus; ragina Komisiją, Europos vaistų agentūrą ir valstybes nares toliau stebėti ir viešai teikti ataskaitas dėl farmakologinio budrumo teisės aktų, taip pat užtikrinti, kad būtų vykdomi poregistraciniai vaistų veiksmingumo ir jų nepageidaujamo poveikio vertinimai; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Komisiją bendradarbiauti su Europos vaistų agentūra ir suinteresuotaisiais subjektais, siekiant įvesti privalomo pranešimo apie nepageidaujamus reiškinius ir vaisto naudojimo ne pagal indikacijas rezultatus praktikos kodeksą ir užtikrinti pacientų registrų naudojimą, kad būtų sustiprinta įrodymų bazė ir sumažinta rizika pacientams; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Komisiją skatinti atviruosius duomenis atliekant vaistų mokslinius tyrimus tada, kai jie finansuojami iš valstybės lėšų, ir nustatyti sąlygas, tokias kaip prieinamos kainos ir neišimtinumas, arba bendrą intelektinę nuosavybę vykdant projektus, kurie finansuojami ES viešosiomis dotacijomis, pvz., pagal programą „Horizontas 2020“ ir naujoviškų vaistų iniciatyvą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją farmacijos sektoriuje skatinti etišką elgesį ir skaidrumą, ypač susijusį su klinikiniais tyrimais ir realiomis MTTP išlaidomis, atliekant leidimų išdavimo ir naujovių vertinimo procedūras; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pažymi, jog siekiant, kad vaistai greičiau pasiektų pacientus, naudojami pritaikomieji metodai; pabrėžia, kad yra daugiau netikrumo dėl į rinką patenkančių naujų vaistų saugumo ir veiksmingumo; atkreipia dėmesį į sveikatos priežiūros specialistų, pilietinės visuomenės organizacijų ir reguliavimo institucijų išreikštą susirūpinimą dėl pritaikonųjų metodų; pabrėžia, kad itin svarbu tinkamai įgyvendinti priežiūros po pateikimo rinkai sistemą; mano, kad pritaikomieji metodai turėtų būti taikomi tik konkrečiais didelio nepatenkinto medicininių paslaugų poreikio atvejais, ir ragina Europos Komisiją ir Europos vaistų agentūrą parengti gaires, kad būtų užtikrinta pacientų sauga; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Komisiją užtikrinti atidų visų patvirtinimo skubos tvarka procesų kokybės, saugumo ir veiksmingumo vertinimą ir užtikrinti, kad tokie patvirtinimai būtų galimi tik išskirtinėmis aplinkybėmis, kai nustatomas aiškus nepatenkintas medicininis poreikis, taip pat užtikrinti, kad būtų nustatytas skaidrus ir atskaitingas poregistracinis procesas, skirtas saugumui, kokybei ir veiksmingumui stebėti, taip pat kad būtų nustatytos sankcijos už pažeidimus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti sistemą, skirtą generinių ir biologiškai panašių vaistų konkurencingumui skatinti, užtikrinti ir sustiprinti, užtikrinant spartų jų patekimą į rinką ir stebint nesąžiningą praktiką pagal SESV 101 ir 102 straipsnius ir kas dvejus metus teikti atitinkamą ataskaitą; taip pat ragina Komisiją stebėti patentinių ir generinių vaistų pramonės sektorių sudarytus ginčų patentų srityje sprendimo susitarimus, kurie gali būti naudojami netinkamai, siekiant riboti generinių vaistų patekimą į rinką; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisiją tęsti ir, kai įmanoma, stiprinti galimų piktnaudžiavimų rinka atvejų, įskaitant mokėjimų už vėlavimą, per didelių kainų nustatymą ir kitų rinkos apribojimų, ypač aktualių Europos Sąjungoje veikiančioms farmacijos įmonėms, stebėseną ir tyrimą pagal SESV 101 ir 102 straipsnius; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina Komisiją įvesti papildomos apsaugos liudijimo (PAL) netaikymo gamybai sąlygą į Reglamentą (EB) Nr. 469/2009, suteikiant galimybę gaminti generinius ir biologiškai panašius vaistus Europoje, kad jie būtų eksportuojami į šalis, kuriose nėra PAL arba kuriose jis pasibaigė anksčiau, nepakenkiant išimtinumui, kuris suteiktas pagal PAL režimą saugomose rinkose; mano, kad tokios nuostatos galėtų turėti teigiamą poveikį prieigai prie aukštos kokybės vaistų besivystančiose ir mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, taip pat gamybos ir MTTP masto padidėjimui Europos Sąjungoje, kuriant naujas darbo vietas ir skatinant ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina Komisiją stebėti ES konkurencijos teisės aktų įgyvendinimą ir užtikrinti jų ir savo įgaliojimų farmacijos rinkoje vykdymą, kad užkirstų kelią piktnaudžiavimui ir remtų tinkamas kainas pacientams; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina Komisiją sustiprinti visų susijusių suinteresuotųjų subjektų, pacientų, sveikatos priežiūros specialistų, reguliuotojų, sveikatos technologijų vertinimo institucijų, mokėtojų ir kūrėjų dialogą dėl nepatenkintų medicininių poreikių per visą vaistų eksploatavimo laikotarpį; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl Europos technologijų vertinimo sistemos, suderinti skaidrius Europos technologijų vertinimo sistemos kriterijus siekiant įvertinti pridėtinę vertę teikiančius vaistus, palyginti su geriausia turima alternatyva, be kita ko, atsižvelgiant į inovacijų lygį ir į vertingumą pacientams, kaip pirmą žingsnį ES lygmeniu pradėti taikyti privalomą naujų vaistų santykinio veiksmingumo vertinimo sistemą ir taikyti europinę vaistų pridėtinės vertės klasifikaciją, naudojantis nepriklausoma ir skaidria procedūra, kad būtų išvengta interesų konfliktų; mano, kad toks teisės aktas užtikrintų, kad bendrai ES lygmeniu gauti sveikatos technologijų vertinimo rezultatai būtų naudojami nacionaliniu lygmeniu; be to, ragina Komisiją sustiprinti išankstinius dialogus ir apsvarstyti koordinavimo mechanizmus, grindžiamus nepriklausoma institucija, kuri skatintų nacionalines sveikatos technologijų vertinimo institucijas bendradarbiauti tarpusavyje ir kartu užtikrintų, kad sveikatos technologijų vertinimo žinios liktų nacionalinėse (ir regioninėse) sveikatos technologijų vertinimo institucijose; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina Tarybą padidinti valstybių narių bendradarbiavimą kainų nustatymo procedūrų klausimais siekiant, kad jos galėtų dalytis informacija, ypač apie derybų susitarimus, ir gerąja patirtimi ir išvengti nereikalingų administracinių reikalavimų ir vėlavimo; ragina Komisiją išnagrinėti tam tikrų valstybių narių sveikatos technologijų vertinimo agentūrų jau taikomus klinikinius, ekonominius ir socialinius kriterijus, atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina Komisiją ir valstybes nares dalyvaujant valstybių narių atstovams ekspertams susitarti dėl bendros vaistų gydomosios pridėtinės vertės apibrėžties; taigi atkreipia dėmesį į pediatriniams vaistams naudojamą gydomosios pridėtinės vertės apibrėžtį; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti ir (arba) sukurti sistemas, struktūras ir metodikas, kad būtų galima prasmingai įtraukti pacientų įrodymus visuose vaistų MTTP ciklo etapuose, nuo išankstinių diskusijų iki teisinio patvirtinimo, sveikatos technologijų, santykinio veiksmingumo vertinimų ir kainų nustatymo bei kompensavimo sprendimų priėmimo, dalyvaujant pacientams ir jų atstovų organizacijoms; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti dideles viešosiomis lėšomis finansuojamas investicijas į mokslinius tyrimus, grindžiamus nepatenkintais medicininiais poreikiais, siekiant užtikrinti visuomenės sveikatą kaip investicijų grąžą, ir pradėti taikyti sąlyginį finansavimą, grindžiamą neišimtinių leidimų suteikimu ir prieinamų kainų vaistais; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina Tarybą skatinti racionalų vaistų vartojimą visoje ES, skatinant švietimo kampanijas ir programas, kuriomis gyventojai informuojami apie racionalų vaistų vartojimą, siekiant išvengti pernelyg didelio vartojimo, ypač antibiotikų, ir skatinant sveikatos specialistus vaistus skirti pagal aktyvių medžiagų principus, taip pat skirti generinius vaistus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ragina valstybes nares užtikrinti vaistinių prieinamumą, įskaitant jų tankumą tiek miestų, tiek kaimų vietovėse, profesionalių darbuotojų skaičių, tinkamas darbo valandas, kokybines rekomendacijas ir konsultavimo paslaugas; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ragina Komisiją ir Tarybą sukurti priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad pacientai galėtų gauti įperkamų vaistų ir būtų teikiama nauda visuomenei, tuo pačiu išvengiant bet kokio nepriimtino poveikio sveikatos priežiūros sistemų biudžetams, naudoti įvairias priemones, tokias kaip perspektyvų peržvalga, išankstinis dialogas, naujoviški kainų nustatymo modeliai, savanoriški bendri pirkimai ir savanoriškas bendradarbiavimas derantis dėl kainų, kaip tai daroma Beniliukso šalių ir Austrijos iniciatyvos atveju, taip pat ištirti įvairias priemones, pagrįstas atsiejimo mechanizmais užleistoms mokslinių tyrimų sritims, kaip antai atsparumas antimikrobinėms medžiagoms ir su skurdu susijusios ligos; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina Komisiją su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais apibrėžti, kaip nacionaliniu lygmeniu viešiesiems vaistų pirkimams ligoninėse būtų galima geriausiai panaudoti Viešųjų pirkimų direktyvoje nustatytus ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijus, kurie reiškia ne tik žemiausios kainos kriterijus, kad būtų sudarytos galimybės tvariam ir atsakingam vaistų tiekimui; ragina valstybes nares geriausiai perkelti į savo nacionalinius teisės aktus ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo viešųjų pirkimų kriterijus vaistiniams preparatams; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti aukšto lygio strateginį dialogą su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, kartu su Komisijos, Parlamento, valstybių narių, pacientų organizacijų, mokėjimo agentūrų, sveikatos priežiūros specialistų atstovais ir akademinio bei mokslo pasaulio ir pramonės atstovais dėl ES farmacinės sistemos esamų ir būsimų pokyčių, siekiant, kad būtų nustatytos trumpojo, vidutinio ir ilgojo laikotarpio holistinės strategijos dėl vaistų prieinamumo, užtikrinant sveikatos priežiūros sistemų tvarumą ir konkurencingą farmacijos pramonę, taip padedant pacientams greičiau gauti vaistų už įperkamą kainą; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina Komisiją ir Tarybą nustatyti aiškias nesuderinamumo, interesų konflikto ir skaidrumo ES institucijose taisykles ir ekspertams, dirbantiems su vaistais susijusiose srityse, taikomas taisykles; ragina autorizacijos procese dalyvaujančius ekspertus paskelbti savo CV ir pasirašyti deklaraciją dėl interesų konflikto nebuvimo; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ragina Komisiją ir nacionalines antimonopolines institucijas stebėti nesąžiningą veiklą, kad vartotojai būtų apsaugoti nuo dirbtinai aukštų vaistų kainų; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ragina Komisiją ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, laikantis SESV 102 straipsnio, paaiškinti, kas yra piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi nustatant aukštas kainas; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti PPO TRIPS sutarties teikiamomis lankstumo galimybėmis ir prireikus koordinuoti ir paaiškinti naudojimąsi jomis; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ragina Komisiją bent jau kas penkerius metus Tarybai ir Parlamentui pateikti ataskaitą dėl galimybių įsigyti vaistų Europos Sąjungoje ir reguliariau teikti ataskaitas ypatingų su galimybėmis įsigyti vaistų susijusių problemų atvejais; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kuriomis būtų gerinama leidimo taikyti naujoviškas terapijos rūšis ir jų teikimo pacientams sistema; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina Komisiją išnagrinėti vaistų trūkumo priežastis ir geriau suformuluoti jo sąvokos apibrėžtį, įvertinti lygiagrečiosios prekybos ir tiekimo kvotų poveikį, kartu su valstybėmis narėmis, EMA ir atitinkamai suinteresuotaisiais subjektais sudaryti trūkstamų pagrindinių vaistų sąrašus ir remiantis PSO sąrašu stebėti, kaip laikomasi Direktyvos 2001/83/EB 81 straipsnio tiekimo sutrikimų atvejais, išnagrinėti priemones, kuriomis būtų galima sustabdyti veiksmingų vaistų pašalinimą iš rinkos vien dėl komercinių sumetimų, taip pat imtis veiksmų šiems trūkumams pašalinti; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina Komisiją ir Tarybą sukurti mechanizmą, pagal kurį kasmet būtų galima pranešti apie vaistų trūkumus visoje ES; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ragina Komisiją ir Tarybą peržiūrėti Europos vaistų agentūros teisinį pagrindą ir apsvarstyti galimybę sustiprinti jos įgaliojimus koordinuoti visos Europos veiklą, siekiant išspręsti vaistų trūkumo problemą ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pabrėžia, kad kuriant tvirtas priežiūros ir paslaugų teikimo sistemas visais lygmenimis (nuo bendruomenės iki rajono, apskrities ir nacionaliniu), kurias remtų aukštos kokybės laboratorijos ir stiprios logistikos sistemos, būtų galima suteikti daugiau galimybių gauti vaistų, o sveikatos technologijų perdavimas (sudarant licencines sutartis, teikiant informaciją, praktinę patirtį ir įgūdžius, technines priemones ir įrangą) besivystančioms šalims gali suteikti paramą gaunančiose šalyse galimybę gaminti vaistus vietoje, o dėl to gali atsirasti daugiau galimybių gauti vaistų ir pagerėti sveikata; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti bendras e. sveikatos ir m. sveikatos veiksmų gaires, visų pirma įtraukiant bandomųjų projektų kūrimą ir reguliavimą nacionaliniu lygmeniu, kompensavimo modelių modernizavimą skatinantį perėjimą prie sveikatos rezultatais grindžiamų sveikatos priežiūros sistemų, paskatų apibrėžimą, siekiant paskatinti sveikatos priežiūros bendruomenės dalyvavimą šioje skaitmeninėje revoliucijoje, ir sustiprinti sveikatos priežiūros specialistų, pacientų ir visų susijusių suinteresuotųjų subjektų švietimą, kad jie įgytų daugiau galių; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ragina valstybes nares įvertinti sveikatos priežiūros būdus ir politiką, kad būtų ženkliai pagerinti pacientų rezultatai ir sistemų finansinis tvarumas, ypač skatinant diegti skaitmeninius sprendimus, kad būtų pagerintas sveikatos priežiūros paslaugų teikimas pacientams ir nustatyti išteklių švaistymo atvejai; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ragina ES dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti besivystančių šalių pajėgumus ir padėti joms parengti veikiančias sveikatos priežiūros sistemas, kuriomis siekiama gerinti galimybes pasinaudoti paslaugomis, ypač pažeidžiamoms bendruomenėms; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pabrėžia, kad vykdant ES diferencijuotų kainų reglamento (EB) Nr. 953/2003 priemonių peržiūros procesą pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) turėtų būti toliau siekiama kainų sumažinimo besivystančiose šalyse, ir ragina ES pradėti platesnio masto ir skaidrias diskusijas dėl kainų reguliavimo ir strategijos, siekiant užtikrinti galimybes gauti kokybiškų ir įperkamų vaistų; primena, kad nustačius diferencijuotas vaistų kainas nebūtinai atsiranda daugiau galimybių jų gauti ir tai prieštarauja patirčiai, kuri rodo, kad tvirta generinių vaistų konkurencija ir technologijų perdavimas nulemia mažėjančias kainas; |
| --- | --- |

108.

| 109. | ragina ES padidinti savo paramą pasaulinėms programoms ir iniciatyvoms, kuriomis skatinamos galimybės gauti vaistų besivystančiose šalyse, nes šios programos padėjo gerokai priartėti prie sveikatos srities tikslų ir žymiai pagerino galimybes gauti vaistų ir vakcinų; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  OL C 24, 2016 1 22, p. 119.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

(3)  http://ec.europa.eu/health/technology_assessment/docs/2014_strategy_eucooperation_ hta_en.pdf.

(4)  http://ec.europa.eu/health/social_determinants/docs/healthinequalitiesineu_2013_en.pdf.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/145978.pdf.

(6)  OL L 293, 2013 11 5, p. 1.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542219/IPOL_STU(2015 )542219_EN.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/jpa_agreement_ medicalcountermeasures_en.pdf

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0088.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0323.

(11)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 31.

(12)  Teisė į sveikatos priežiūrą yra laikoma ekonomine, socialine ir kultūrine teise į visuotinį minimalų sveikatos priežiūros standartą, kuris galioja visiems fiziniams asmenims.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/19

---

P8_TA(2017)0062

Programos „Kūrybiška Europa“ įgyvendinimo ataskaita

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB, įgyvendinimo (2015/2328(INI))

(2018/C 263/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB (1) (toliau – Reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB (1) (toliau – Reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 ir 173 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 ir 173 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. bendrą Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. bendrą Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016)0029),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatą „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatą „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ (COM(2012)0537),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (COM(2010)0183),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sankirtų, kuriomis siekiama skatinti inovacijas, ekonominį tvarumą ir socialinę įtrauktį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ir kūrybos sankirtų, kuriomis siekiama skatinti inovacijas, ekonominį tvarumą ir socialinę įtrauktį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į Europos kultūros paveldą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į Europos kultūros paveldą (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kultūrų dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kultūrų dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl Europos kino skaitmeniniame amžiuje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl Europos kino skaitmeniniame amžiuje (5),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Europos kultūros sostinės. Sėkmės strategijos ir ilgalaikis poveikis“, kurį 2013 m. Kultūros ir švietimo komiteto prašymu atliko Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminis skyrius (B skyrius), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Europos kultūros sostinės. Sėkmės strategijos ir ilgalaikis poveikis“, kurį 2013 m. Kultūros ir švietimo komiteto prašymu atliko Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminis skyrius (B skyrius),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros ir kūrybos sektorių rėmimo siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros ir kūrybos sektorių rėmimo siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į ES darbo planą kultūros srityje (2015–2018 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES darbo planą kultūros srityje (2015–2018 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, ypač į jo 20–24 dalis dėl galiojančių teisės aktų ex post vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, ypač į jo 20–24 dalis dėl galiojančių teisės aktų ex post vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0030/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0030/2017),

| A. | kadangi programa „Kūrybiška Europa“ siekiama, viena vertus, apsaugoti ir skatinti Europos kultūrų ir kalbų įvairovę, taip pat skatinti Europos paveldą ir, kita vertus, stiprinti Europos kultūros ir kūrybos sektorių konkurencingumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi programa „Kūrybiška Europa“ siekiama, viena vertus, apsaugoti ir skatinti Europos kultūrų ir kalbų įvairovę, taip pat skatinti Europos paveldą ir, kita vertus, stiprinti Europos kultūros ir kūrybos sektorių konkurencingumą;

| B. | kadangi kultūra yra vienas iš svarbiausių veiksnių skatinant Europos integraciją; |
| --- | --- |

B.

kadangi kultūra yra vienas iš svarbiausių veiksnių skatinant Europos integraciją;

| C. | kadangi programa „Kūrybiška Europa“, ypač jos paprogramė „Kultūra“, finansuojamos gerokai per mažai, ir todėl kyla sunkumų siekiant pateisinti didelius lūkesčius; |
| --- | --- |

C.

kadangi programa „Kūrybiška Europa“, ypač jos paprogramė „Kultūra“, finansuojamos gerokai per mažai, ir todėl kyla sunkumų siekiant pateisinti didelius lūkesčius;

| D. | kadangi pagal reglamento 3 ir 4 straipsnius Europos kultūrų ir kalbų įvairovės skatinimas, taip pat Europos kultūros paveldo, o konkrečiau tarpvalstybinės kultūros ir kūrybos kūrinių sklaidos, skatinimas yra vieni iš pagrindinių programos tikslų; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal reglamento 3 ir 4 straipsnius Europos kultūrų ir kalbų įvairovės skatinimas, taip pat Europos kultūros paveldo, o konkrečiau tarpvalstybinės kultūros ir kūrybos kūrinių sklaidos, skatinimas yra vieni iš pagrindinių programos tikslų;

| E. | kadangi pagal reglamento 12 straipsnį tarptautinės sklaidos ir judumo skatinimas, o konkrečiau Europos literatūros sklaidos rėmimas siekiant užtikrinti kuo didesnį jos prieinamumą, yra vieni iš kultūros paprogramės prioritetų; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal reglamento 12 straipsnį tarptautinės sklaidos ir judumo skatinimas, o konkrečiau Europos literatūros sklaidos rėmimas siekiant užtikrinti kuo didesnį jos prieinamumą, yra vieni iš kultūros paprogramės prioritetų;

| F. | kadangi vienintelės programos struktūra turi pranašumų, lemiančių galimybę pasiekti kritinę masę, galinčių suteikti pastebimumo toms sritims, kurios dar įvertintos nepakankamai, ir spręsti tas pačias problemas – susiskaidymo, globalizacijos, duomenų trūkumo ir sunkumų gauti kreditą; |
| --- | --- |

F.

kadangi vienintelės programos struktūra turi pranašumų, lemiančių galimybę pasiekti kritinę masę, galinčių suteikti pastebimumo toms sritims, kurios dar įvertintos nepakankamai, ir spręsti tas pačias problemas – susiskaidymo, globalizacijos, duomenų trūkumo ir sunkumų gauti kreditą;

| G. | kadangi iš dviejų paprogramių sudaryta programos struktūra, kurioje išlaikomi abiejų paprogramių ypatumai ir tapatybė, papildyta tarpsektorine paprograme, yra labai naudinga priemonė, padedanti geriau suprasti bendradarbiavimą ir pokyčius kultūros srityje, susijusius su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

G.

kadangi iš dviejų paprogramių sudaryta programos struktūra, kurioje išlaikomi abiejų paprogramių ypatumai ir tapatybė, papildyta tarpsektorine paprograme, yra labai naudinga priemonė, padedanti geriau suprasti bendradarbiavimą ir pokyčius kultūros srityje, susijusius su trečiosiomis šalimis;

| H. | kadangi tarpsektorinės paprogramės strateginis tikslas skatinti tarpvalstybinį ir tarpsektorinį kultūros bendradarbiavimą buvo išplėtotas tik iš dalies; |
| --- | --- |

H.

kadangi tarpsektorinės paprogramės strateginis tikslas skatinti tarpvalstybinį ir tarpsektorinį kultūros bendradarbiavimą buvo išplėtotas tik iš dalies;

| I. | kadangi įgyvendinant programą „Kūrybiška Europa“ leidžiama vykdyti bendradarbiavimo veiklą ir bendrus veiksmus su programoje nedalyvaujančiomis šalimis ir su kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančiomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, UNESCO, Europos Taryba ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), jei tokia bendra veikla padeda siekti programos tikslų; |
| --- | --- |

I.

kadangi įgyvendinant programą „Kūrybiška Europa“ leidžiama vykdyti bendradarbiavimo veiklą ir bendrus veiksmus su programoje nedalyvaujančiomis šalimis ir su kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančiomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, UNESCO, Europos Taryba ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), jei tokia bendra veikla padeda siekti programos tikslų;

| J. | kadangi reglamento 18 straipsnyje numatyta veiklos rodiklių sistema, apimanti atitinkamus bendriesiems programos tikslams, paprogramei MEDIA ir kultūros paprogramei nustatytus rodiklius, taip pat konkrečius rodiklius, susijusius su garantijų priemone, kol kas nenustatyta arba nėra taikoma; |
| --- | --- |

J.

kadangi reglamento 18 straipsnyje numatyta veiklos rodiklių sistema, apimanti atitinkamus bendriesiems programos tikslams, paprogramei MEDIA ir kultūros paprogramei nustatytus rodiklius, taip pat konkrečius rodiklius, susijusius su garantijų priemone, kol kas nenustatyta arba nėra taikoma;

| K. | kadangi paaiškėjo, kad dabartinė vertinimo sistema programos pobūdžiui ir specifikai netinka ir todėl turėtų būti patobulinta; |
| --- | --- |

K.

kadangi paaiškėjo, kad dabartinė vertinimo sistema programos pobūdžiui ir specifikai netinka ir todėl turėtų būti patobulinta;

| L. | kadangi konkretūs veiksmai, pvz., Europos kultūros sostinės, įskaitant tinklą, premijos ir Europos paveldo ženklas, parodė, kad įgyvendinant juos galima skatinti tvarią vietos ekonomikos plėtrą ir kultūros turizmą, ir todėl juos reikėtų iniciatyviau tobulinti ir populiarinti; |
| --- | --- |

L.

kadangi konkretūs veiksmai, pvz., Europos kultūros sostinės, įskaitant tinklą, premijos ir Europos paveldo ženklas, parodė, kad įgyvendinant juos galima skatinti tvarią vietos ekonomikos plėtrą ir kultūros turizmą, ir todėl juos reikėtų iniciatyviau tobulinti ir populiarinti;

| M. | kadangi 2016 m. pagal tarpsektorinę paprogramę paskelbtas specialus kvietimas dėl pabėgėlių įtraukimo į Europos visuomenę, siekiant skatinti ir remti kūrybiškumą ir kultūrų dialogą; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2016 m. pagal tarpsektorinę paprogramę paskelbtas specialus kvietimas dėl pabėgėlių įtraukimo į Europos visuomenę, siekiant skatinti ir remti kūrybiškumą ir kultūrų dialogą;

| N. | kadangi paprogramės „KULTŪRA“ paramos sričiai „Bendradarbiavimo projektai“ skiriama apie 70 proc. paprogramės biudžeto, ši sritis yra labai populiari tarp kultūros veikėjų, ja siekiama bendrų metodų tarpvalstybiniu mastu, o atvira formuluotė leidžia finansuoti netikėtus, labai inovatyvius ir kūrybiškus projektus, kurių pabrėžtinai pageidaujama; |
| --- | --- |

N.

kadangi paprogramės „KULTŪRA“ paramos sričiai „Bendradarbiavimo projektai“ skiriama apie 70 proc. paprogramės biudžeto, ši sritis yra labai populiari tarp kultūros veikėjų, ja siekiama bendrų metodų tarpvalstybiniu mastu, o atvira formuluotė leidžia finansuoti netikėtus, labai inovatyvius ir kūrybiškus projektus, kurių pabrėžtinai pageidaujama;

| O. | kadangi reglamente numatyta parengti dvišalius susitarimus su trečiosiomis šalimis, kad jos dalyvautų programoje arba tam tikrose jos dalyse, tačiau iki šiol procedūrą užbaigė tik keletas šalių; |
| --- | --- |

O.

kadangi reglamente numatyta parengti dvišalius susitarimus su trečiosiomis šalimis, kad jos dalyvautų programoje arba tam tikrose jos dalyse, tačiau iki šiol procedūrą užbaigė tik keletas šalių;

| P. | kadangi dėl Parlamento veiksmų kultūra, kultūros ir kūrybos sektoriai ir audiovizualinis sektorius, nors ir nepakankamai, tačiau įtraukti į daugiametes programas „Erasmus+“, „Horizontas 2020“ ir Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą „COSME“, taip pat į struktūrinių fondų nuostatas ir Europos strateginių investicijų fondo (EISF) prioritetus; |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl Parlamento veiksmų kultūra, kultūros ir kūrybos sektoriai ir audiovizualinis sektorius, nors ir nepakankamai, tačiau įtraukti į daugiametes programas „Erasmus+“, „Horizontas 2020“ ir Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą „COSME“, taip pat į struktūrinių fondų nuostatas ir Europos strateginių investicijų fondo (EISF) prioritetus;

| Q. | kadangi savimoką ir kūrybos bei žiniasklaidos sektorių sieja stipri tarpusavio sąveika, nes daug meno rūšių, žiniasklaidos priemonių ir kultūros organizacijų suteikia galimybių savimokai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi savimoką ir kūrybos bei žiniasklaidos sektorių sieja stipri tarpusavio sąveika, nes daug meno rūšių, žiniasklaidos priemonių ir kultūros organizacijų suteikia galimybių savimokai;

| R. | kadangi atranką praėjusių pareiškėjų dalis pagal paprogramę „Kultūra“ yra 15 proc., o pagal paprogramę „MEDIA“ – 44 proc., tačiau neskaičiuojant automatinių schemų ši dalis pagal pastarąją paprogramę dar mažesnė (32 proc.); |
| --- | --- |

R.

kadangi atranką praėjusių pareiškėjų dalis pagal paprogramę „Kultūra“ yra 15 proc., o pagal paprogramę „MEDIA“ – 44 proc., tačiau neskaičiuojant automatinių schemų ši dalis pagal pastarąją paprogramę dar mažesnė (32 proc.);

| S. | kadangi pagal paprogramę „MEDIA“ iki šiol iš viso užregistruota 13 000 paraiškų, o finansavimas skirtas daugiau kaip 5 500 projektų; |
| --- | --- |

S.

kadangi pagal paprogramę „MEDIA“ iki šiol iš viso užregistruota 13 000 paraiškų, o finansavimas skirtas daugiau kaip 5 500 projektų;

| T. | kadangi paprogramės „MEDIA“ automatinė taškų sistema, kuria siekiama užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms, iškraipo rinką ir sudaro daug nepalankesnes sąlygas šalims, turinčioms daug audiovizualinės produkcijos gamybos pajėgumų; |
| --- | --- |

T.

kadangi paprogramės „MEDIA“ automatinė taškų sistema, kuria siekiama užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms, iškraipo rinką ir sudaro daug nepalankesnes sąlygas šalims, turinčioms daug audiovizualinės produkcijos gamybos pajėgumų;

| U. | kadangi bendradarbiavimo projektams pagal programos „Kūrybiška Europa“ kūrybos paprogramę skiriamos dotacijos netenkina tinklų, kurie yra grindžiami ankstesnėje 2007–2013 m. programoje „Kultūra“ numatyta veiklos struktūra ir veikla, poreikių; |
| --- | --- |

U.

kadangi bendradarbiavimo projektams pagal programos „Kūrybiška Europa“ kūrybos paprogramę skiriamos dotacijos netenkina tinklų, kurie yra grindžiami ankstesnėje 2007–2013 m. programoje „Kultūra“ numatyta veiklos struktūra ir veikla, poreikių;

| V. | kadangi suinteresuotieji subjektai kritikuoja, kad administracinis valdymas (paraiškų teikimas, vertinimas ir ataskaitų teikimo procesai) vis dar yra pernelyg apsunkinantis; todėl pabrėžia, kad reikia supaprastinti paraiškų teikimo procedūrą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas galimiems gavėjams ir skatinti juos dalyvauti programoje; |
| --- | --- |

V.

kadangi suinteresuotieji subjektai kritikuoja, kad administracinis valdymas (paraiškų teikimas, vertinimas ir ataskaitų teikimo procesai) vis dar yra pernelyg apsunkinantis; todėl pabrėžia, kad reikia supaprastinti paraiškų teikimo procedūrą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas galimiems gavėjams ir skatinti juos dalyvauti programoje;

| W. | kadangi programos „Kūrybiška Europa“ centrai yra itin svarbūs Komisijos, Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos (EACEA) ir paraiškų teikėjų tarpininkai ir kadangi jie turėtų būti geriau informuojami apie vykstantį sprendimų priėmimo procesą ir labiau įtraukiami į informacijos apie projektus teikimą ir jų rezultatų viešinimą; |
| --- | --- |

W.

kadangi programos „Kūrybiška Europa“ centrai yra itin svarbūs Komisijos, Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos (EACEA) ir paraiškų teikėjų tarpininkai ir kadangi jie turėtų būti geriau informuojami apie vykstantį sprendimų priėmimo procesą ir labiau įtraukiami į informacijos apie projektus teikimą ir jų rezultatų viešinimą;

| X. | kadangi veiklos vykdytojai apgailestauja dėl didelės paraiškų teikimo proceso administracinės naštos, apimančios gausias gaires ir didelį kiekį dokumentų, kuriuose kartais pateikiama prieštaringa informacija; |
| --- | --- |

X.

kadangi veiklos vykdytojai apgailestauja dėl didelės paraiškų teikimo proceso administracinės naštos, apimančios gausias gaires ir didelį kiekį dokumentų, kuriuose kartais pateikiama prieštaringa informacija;

| Y. | kadangi pranešama, kad įmonių registravimas Europos Komisijos tapatumo nustatymo sistemoje (ECAS) kelia problemų; kadangi, nepaisant to, e. forma vertinama labai teigiamai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi pranešama, kad įmonių registravimas Europos Komisijos tapatumo nustatymo sistemoje (ECAS) kelia problemų; kadangi, nepaisant to, e. forma vertinama labai teigiamai;

| 1. | primygtinai ragina valstybes nares padidinti programos „Kūrybiška Europa“ biudžetą, kad jis atitiktų ES piliečių lūkesčius ir kiekvienos paprogramės užmojus, taip pripažįstant, kad kultūrinės gamybos vertybių negalima vertinti tik ekonominiais duomenimis, ir sudarant galimybes pasiekti didesnio veiksmingumo ir geresnių rezultatų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina nuo 2014 m. taikomas įvairias priemones programos valdymui racionalizuoti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja, kad nepakankamas finansavimo pajėgumas, taip pat su administravimu ir reglamentavimu susiję kliuviniai, tebėra viena pagrindinių kliūčių, su kuriomis susiduria galimi pareiškėjai; ragina Komisiją, Švietimo, EACEA ir nacionalinius programos „Kūrybiška Europa“ centrus pamėginti spręsti klausimą, kodėl tarp finansuojamų organizacijų ir tam tikruose paprogramės „Kultūra“ sektoriuose nepakankamai atstovaujama labai mažiems kultūrinės veiklos vykdytojams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prašo Komisijos padidinti programos nuoseklumą su visomis atitinkamomis ES politikos priemonėmis ir kitais finansavimo šaltiniais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prašo Komisijos užtikrinti tinkamą už programą „Kūrybiška Europa“ atsakingų generalinių direktoratų veiklos tarpusavio koordinavimą ir jos koordinavimą su veikla, kurią atlieka EACEA ir programos „Kūrybiška Europa“ centrai, rūpindamiesi skirtingais programos „Kūrybiška Europa“ įgyvendinimo etapais, primindamas, kad EACEA ir programos centrų vaidmuo labai svarbus, kadangi jie palaiko tiesioginius ryšius ne tik su paramos gavėjais, bet ir su visu kultūros ir kūrybos sektoriumi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prašo Komisijos kuo glaudžiau bendradarbiauti su UNESCO, Europos Taryba, taip pat su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), kad būtų sukurtas tvirtesnis pagrindas bendrai veiklai siekiant programos tikslų ir vertinant jos poveikį, ypač atsižvelgiant į tarptautinį aspektą ir konkrečias kultūros ir kūrybos žmogiškąsias ir ekonomines vertybes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją, svarstant ir geriau apibrėžiant dviejų skirtingų paprogramių ypatumus, išlaikyti esamą programos „Kūrybiška Europa“ struktūrą, didinti tarpsektorinės paprogramės teikiamas galimybes ir patikrinti, ar garantijų fondas įgyvendinamas veiksmingai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prašo Komisijos abiejose paprogramėse ir vertintojams skirtose gairėse meninį ir kūrybinį komponentą geriau suderinti su vadybos ir inovacijų aspektais, ypač kultūros ir kūrybos sektoriuose; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prašo Komisijos naudotis veiklos rodiklių sistema, numatyta programos „Kūrybiška Europa“ teisinio pagrindo 18 straipsnyje, ir taikant ją pirmenybę teikti programos meno ir kūrybos elementui, kuris per dažnai yra aukojamas grynai ekonominiams aspektams, pvz., valdymo gebėjimams ar kiekybinei auditorijos plėtrai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Komisiją vertintojams priskirti daugiau negu dabartines šešias praktinės patirties sritis, kad būtų galima veiksmingiau dirbti konkrečiose srityse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina Komisiją ir EACEA patobulinti vertinimo procedūrą – padidinti pirmojo etapo vertintojų skaičių ir de visu numatyti kolegialų sprendimų priėmimo procesą, kad kandidatai būtų pasirenkami iš per antrą etapą atrinktų kandidatų; pabrėžia, kad atmetant projektus reikia labai didelio skaidrumo ir išsamaus pagrindimo, kad dėl neįtikinančio pagrindimo nesumažėtų programos priimtinumas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prašo Komisijos suteikti kultūros sektoriaus veiklos vykdytojams, norintiems tobulinti savo įgūdžius paraiškų teikimo procedūrų, viso projekto valdymo ir projekto įgyvendinimo srityse, galimybių mokytis ir stiprinti gebėjimus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prašo Komisijos ir EACEA labiau remti kultūros sektoriaus veiklos vykdytojų pastangas rasti partnerius bendradarbiavimo projektams, taikant priemones, apimančias specialiai partnerių paieškai skirtas svarbiausių Europos kultūros renginių sekcijas, esamų paieškos priemonių ir duomenų bazių tobulinimą ir tinklaveikos anksčiau skelbtomis temomis galimybių suteikimą, bet tuo neapsiribojant; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prašo Komisijos ir EACEA imtis priemonių, siekiant padidinti atmestų paraiškų ginčijimo procedūros skaidrumą ir taip sumažinti bendrą nusivylimo tarp kandidatų mastą bei padidinti programos patikimumą ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Komisiją dar labiau supaprastinti paraiškų ir ataskaitų teikimo procedūras – supaprastinti gaires ir kitus dokumentus, kad darbo laiko apskaitos žiniaraštis būtų ne toks griežtas, ir parengti bendradarbiavimo susitarimo pavyzdį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, siekiant dar geriau populiarinti ir skleisti įgyvendintų projektų rezultatus, taip pat informaciją apie visų pagal programą įgyvendintų veiksmų europinę pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Komisiją vengti keisti ar nustatyti papildomų prioritetų ir taisyklių nesuteikus programos „Kūrybiška Europa“ centrams ir suinteresuotiesiems subjektams reikiamo laiko pasirengti tolesniems kvietimams; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai ragina Komisiją dar labiau supaprastinti finansinius aspektus, be kita ko, plačiau taikant vienkartines išmokas ir skatinant labiau naudotis išlaidų kompensavimu išmokant vienkartines išmokas, ir taikyti kriterijus, kuriais nebūtų varžoma galimybė gauti finansavimą nedidelės apimties projektams, ir užtikrinti, kad dotacijos būtų galutinai išmokamos kuo tinkamesniu laiku; tai turėtų būti EACEA veiklos kokybės kriterijus, taikytinas tiek dėl paprogramės „Kultūra“, tiek paprogramės MEDIA; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad esama didelių nacionalinių skirtumų, susijusių su bendradarbiavimo projektuose dalyvaujančių darbuotojų darbo užmokesčio dydžiu, dėl kurių vėliau atsiranda didelių bendro finansavimo pajėgumo skirtumų tarp partnerių iš skirtingų valstybių narių; todėl ragina Komisiją apsvarstyti galimą bendradarbiavimo projektuose dalyvaujančių darbuotojų darbo vertinimo alternatyvą, grindžiamą ne tik darbo užmokesčiu pagal darbuotojo kategoriją, bet ir kitais rodikliais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina Komisiją kartu su Eurostatu toliau rengti konkrečius kriterijus, pritaikytus ypatingam sektoriaus pobūdžiui (kūrybos procesui, kultūrinei ir meninei vertei, inovacijoms, augimui, socialinei įtraukčiai, bendruomenės kūrimui, tarptautinimui, verslo tobulėjimui, gebėjimams kurti įvairų šalutinį poveikį, kryžminį poveikį ir kt.), taip pat įvertinti galimybę į šį procesą įtraukti Jungtinį tyrimų centrą; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad svarbu sukaupti kokybiškų žinių išteklių apie sektorius, taip pat atlikti statistinius tyrimus ir užtikrinti prieigą prie šioje srityje turimų palyginamų duomenų išteklių, kurie suteiks galimybę veiksmingai stebėti ir analizuoti kultūros ir kūrybos sektoriuose įgyvendinamos politikos poveikį kultūrai, ekonomikai ir visuomenei; |
| --- | --- |

20.

Paprogramė MEDIA

| 21. | palankiai vertina dabartinį Komisijos ir EACEA darbą, kuriuo pakeičiama automatinė taškų sistema, kad būtų sudarytos tikrai vienodos konkurencijos sąlygos, proporcingai atsižvelgiant į visus programoje „Kūrybiška Europa“ nurodytus kriterijus (tarpvalstybinis pobūdis, tarpvalstybinio bendradarbiavimo plėtojimas, masto ekonomija, kritinė masė, sverto poveikis) ir į gamybos pajėgumus ir esamas nacionalines audiovizualinio sektoriaus rėmimo sistemas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripažįsta, kad paprogramė MEDIA akivaizdžiai giliai įsitvirtino diversifikuotame audiovizualiniame sektoriuje ir ja veiksmingai remiama kultūrų įvairovė ir pramonės politika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina toliau plėtoti subtitravimo ir dubliavimo veiklą, kad būtų skatinamas garso ir vaizdo produktų judėjimas ES viduje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rekomenduoja, kad Europos audiovizualinis paveldas būtų apsaugotas ir su juo būtų galima susipažinti norint studijuoti, įtraukti auditoriją ir didinti ekonominę vertę pasitelkiant filmų ir audiovizualinių archyvų skaitmeninimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tarptautinę kino meno panoramą ir vis stiprėjančią konkurenciją šioje srityje, Europos audiovizualiniam sektoriui ir toliau reikės, kad būtų išlaikytos priemonės, kuriomis apsaugoma jo įvairovė ir nepriklausomybė; pabrėžia, kad būtina tiesiogiai remti Europos audiovizualinę produkciją, ypač projektų rengimo etapu, ir tą reikėtų daryti išplėtojant mokymus, kad jie apimtų daugiau veiksmų ir kad būtų stiprinamas sektoriaus konkurencingumas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rekomenduoja stiprinti programoje dalyvaujančioms kaimyninėms šalims skirtas priemones, siekiant skatinti Europos kūrinių populiarinimą šiose teritorijose ir bendrus kūrybos projektus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta, kad Europos internetinės platformos vis dar nėra konkurencingos tarptautiniu lygmeniu, nors internetiniam platinimui teikiama parama, ir kad esamose platformose europinį turinį sunku surasti ir jis nėra lengvai prieinamas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teigiamai vertina, kad auditorijos plėtra suskaidyta į filmų išmanymo, daugiausia dėmesio skiriant su kinu susijusiam švietimui mokyklose, ir auditorijos plėtros iniciatyvas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad Komisija turi pasiūlyti duomenimis grindžiamą Europos auditorijos pritraukimo projektą, kuriuo būtų siekiama įvertinti ir sustiprinti Europos audiovizualinio ir kino sektoriaus pajėgumą rinkti ir analizuoti duomenis apie auditorijos elgseną ir ją prognozuoti, siekiant padidinti nenacionalinių Europos filmų paklausą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad nuolat teikiama parama nepriklausomiems TV fantastikos serialų prodiuseriams, siekiantiems konkuruoti pasaulio lygmeniu, siekiant į šiuo metu tarptautiniu mastu susidariusią didelę aukštos kokybės serialų paklausą sureaguoti tikrai europine pasiūla, nors geriausių rezultatų iki šiol pasiekta dokumentinės ir vaikams skirtos produkcijos srityse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prašo Komisijos ir toliau remti kino teatrų tinklus, pvz., tinklą „Europa Cinemas“, kurie propaguoja Europos kiną visame pasaulyje, teikiant finansinę ir veiklos paramą, padedančią kino teatrams, kuriuose rodoma daug Europos filmų, ir pabrėžia labai svarbų vaidmenį, kurį kino teatrai atlieka didinant auditorijos sąmoningumą ir išlaikant su kinu susijusios patirties socialinį elementą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prašo Komisijos pakeisti sistemą, pagal kurią skiriamos priemokos už vienu metu kino teatruose ir užsakomųjų vaizdo programų paslaugų pavidalu išleidžiamą produkciją; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rekomenduoja suteikti vertintojams tam tikras priemones, atsižvelgiant į kiekvienos šalies paramos schemos specifiką, kad būtų užtikrintos vienodos dalyvavimo paprogramėje MEDIA sąlygos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prašo Komisijos padidinti didžiausią finansavimo ribą Europos vaizdo žaidimų projektams, kad būtų atsižvelgiama į dideles ir augančias jų gamybos išlaidas; taip pat pabrėžia, kad būtina peržiūrėti tinkamumo kriterijų, susijusį su išskirtinai pasakojamuoju vaizdo žaidimo pobūdžiu, kad būtų galima plačiau įtraukti projektus, pagal kuriuos produkciją galima platinti tarpvalstybiniu mastu (sporto žaidimus, žaidimus „sandbox“ ir kt.), ir į projektų vertinimo kriterijus įtraukti „gameplay“ siekiant parodyti, jog užtikrinant produkcijos sėkmę šis aspektas yra svarbiausias; |
| --- | --- |

34.

Paprogramė „Kultūra“

| 35. | prašo Komisijos subalansuoti ekonominės dimensijos įtaką su meno ir kultūros savaimine verte ir daugiau dėmesio skirti menininkams ir kūrėjams; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rekomenduoja, kad Europos bendradarbiavimo projektuose būtų atsižvelgiama į inovacijas, judumą ir platesnę bendrą gamybą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prašo Komisijos nustatyti galimas naujas priemones, kurios padėtų sumažinti paramos gavėjų ir pareiškėjų skaičiaus disproporciją, įskaitant, be kita ko, paprogramės „Kultūra“ biudžeto didinimą, tinkamesnį visų kultūros ir kūrybos sektorių atstovavimą ir didesnę paramą nedidelės apimties projektams; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia vertimo svarbą populiarinant kalbų įvairovės paveldą ir rekomenduoja į literatūros vertimo projektus įtraukti knygų ir skaitymo populiarinimą ir remti dalyvavimą knygų mugėse, įskaitant galimybės surengti kasmetinę Europos knygų mugę apsvarstymą, kad būtų padidinta knygų apyvarta, skatinami Europos literatūros mainai ir užtikrintas skirtingos nacionalinės literatūros pristatymas, taip pat kad visiems gyventojams, įskaitant neįgaliuosius, būtų užtikrinta galimybė skaityti literatūros kūrinius; |
| --- | --- |

38.

| 39. | teigiamai vertina vadinamųjų centrų (Europos platformų projektų) kūrimą siekiant paremti kylančius menininkus ir kūrėjus ir suteikti jiems galimybę keistis patirtimi bei kartu dirbti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkakliai tvirtina, kad stabilūs ir gerai atstovaujantys Europos kultūros tinklai yra būtini kultūros ir meno veiklos, vykdomos Europoje ir kartu su trečiosiomis šalimis, matomumui, nes dažnai jie pirmieji pradeda bendradarbiauti naujose srityse, sektoriuose ar šalyse; mano, kad jų, kaip veiklos koordinatorių ir kultūros ir kūrybos propaguotojų visose meno srityse, vaidmuo turėtų būti remiamas veiklos dotacijomis; laikosi nuomonės, kad šiuo klausimu reikėtų iš anksto nustatyti aiškius ir skaidrius atrankos kriterijus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją ir EACEA paprogramei „Kultūra“ suteikti išorės pristatymo ir struktūruotų susitikimų su šio sektoriaus veiklos vykdytojais galimybių; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rekomenduoja iš naujo pradėti teikti Europos teatro premiją ir skirti tinkamą finansavimą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia Europos kultūros sostinių schemos, grindžiamos procese dalyvaujančių miestų ir regionų dinamika, kurią taikant Europos kultūros sostinės ženklas ir palyginti labai nedidelis ES finansinis įnašas paverčiami tikru turtu tolesniam finansavimui ir veiklai gerokai ilgesniu nei vienų metų laikotarpiu, sėkmę ir reikšmę; |
| --- | --- |

43.

| 44. | teigiamai vertina tai, kad vėliau nuo 2020 m. Europos kultūros sostinių schemoje galės dalyvauti šalys kandidatės ir ELPA šalys, ir ragina geriau skleisti šią patirtį ES ir už jos ribų; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rekomenduoja daugiau matomumo suteikti Europos paveldo ženklui ir pabrėžia, kokie atitinkami (materialūs ir nematerialūs) objektai svarbūs europinei tapatybei, bendro priklausymo Europai jausmo puoselėjimui, ES kūrimui ir žinių apie įvairų paveldą įgijimui siekiant kurti geresnę ateitį; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rekomenduoja imtis veiksmų siekiant pagal programą „Kūrybiška Europa“ koordinuoti ir tinkamai remti 2018 m. Europos kultūros paveldo metus, pradedant nuo pasirengimo metų – 2017 m., panaudojant tam skirtą biudžeto eilutę, o ne paprogramei „Kultūra“ skirtus išteklius, kaip siūlė Komisija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prašo Komisijos apsvarstyti būdus palengvinti meno srityse nusimanantiems pabėgėliams galimybę dalyvauti programoje „Kūrybiška Europa“; |
| --- | --- |

47.

Tarpsektorinė paprogramė

| 48. | primygtinai ragina Komisiją išplėtoti šios paprogramės galimybes ir visapusiškai jomis naudotis paprogramės tikslams pasiekti, kaip numatyta reglamente, ypač tarpvalstybiniam ir tarpsektoriniam bendradarbiavimui skatinti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rekomenduoja pagal šią paprogramę patvirtinti tris naujas paramos priemones: a) tarpvalstybinio bendradarbiavimo priemonę „Creative Europe Mundus“, b) socialinės įtraukties priemonę ir c) novatoriškų kryžminės naudos ir tarpsektorinių projektų priemonę; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prašo Komisijos pagal garantijų priemonę užtikrinti geografinę ir sektorinę pusiausvyrą ir vienodas galimybes mažoms organizacijoms ir vietos lygmens iniciatyvoms bei projektams iš visų valstybių narių šia priemone naudotis, įvertinti jos poveikį, ypač mažoms kultūros įmonėms, tarpininkams ir tinklų kūrėjams ir išnagrinėti galimybes kurti sąveiką su Europos strateginių investicijų fondu (ESIF) ir kitomis programomis, ypač COSME, norint užtikrinti, kad garantijų priemonė būtų naudojama pačiu veiksmingiausiu būdu siekiant padėti kultūros ir kūrybos sektoriui; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nekantriai laukia pirminių 2016 m. inicijuotos finansinių garantijų priemonės rezultatų; tikisi, kad, palengvindama MVĮ ir labai mažoms įmonėms prieigą prie paskolų, ši nauja rinkos priemonė padės kultūros ir kūrybos sektoriams, kurie užtikrina 4,4 proc. ES BVP ir kuriuose dirba 3,8 proc. jos darbo jėgos, realizuoti visą savo, kaip daug žadančio augimo ir darbo vietų šaltinio ir kaip konkurencingumo, kultūrų įvairovės ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo varomosios jėgos, potencialą; vis dėlto itin apgailestauja dėl to, kad minėtoji priemonė bus visiškai veiksminga tik tose šalyse, kur panašus mechanizmas jau taikomas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | teigiamai vertina Komisijos ir EACEA veiksmus, kuriais organizuojami mokymai ir suvienodinami visų programos „Kūrybiška Europa“ centrų gebėjimai, ir rekomenduoja šiuos veiksmus toliau vykdyti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją ir EACEA pagerinti komunikaciją ir keitimąsi informacija, įskaitant informaciją apie vykstančius sprendimų priėmimo procesus ir naujas tarpsektorines iniciatyvas, su programos „Kūrybiška Europa“ centrais; rekomenduoja Komisijai, siekiant, kad programa būtų įgyvendinama geriau, prieš vykdant atrankos procedūrą ir ją baigus labiau atsižvelgti į programos „Kūrybiška Europa“ centrų patirtį ir užtikrinti, kad programos „Kūrybiška Europa“ centrų sukurtos priemonės ir parengti dokumentai būtų pateikiami internete kaip sektini gerosios patirties pavyzdžiai; pabrėžia, kad programos „Kūrybiška Europa“ centrai turi tinkamiau bendradarbiauti, kad taptų veiksmingesnėmis konsultacinėmis priemonėmis pareiškėjams iš savo šalies; pažymi, kad jų gebėjimus būtų galima lengviau pagerinti konfidencialiai keičiantis vertinimo ataskaitomis, net ir neigiamomis, ir ragina Komisiją padidinti vertinimo ir atrankos proceso skaidrumą; |
| --- | --- |

53.

Rekomendacijos dėl būsimų programos variantų

| 54. | rekomenduoja programą „Kūrybiška Europa“ tęsti, peržiūrėti ir patobulinti 2021–2028 m. kaip programą, kuri apima visus kultūros ir kūrybos sektorius, kurioje daugiausia dėmesio skiriama aukštos kokybės projektams, kurią sudaro dvi paprogramės ir tarpsektorinė paprogramė, įskaitant mokymą, auditorijos plėtrą, patekimą į rinkas, socialinę įtrauktį, bendradarbiavimą, tarpsektorinius ir kryžminės naudos projektus, tarpusavio mokymąsi, taip pat ryšių palaikymą, tyrimus, konkrečiai kultūros ir kūrybos sektoriams skirtą paramą, garantijų priemonę ir programos „Kūrybiška Europa“ centrų rėmimą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atsižvelgdamas į didelį migrantų ir pabėgėlių antplūdį į ES pastaraisiais metais, teigiamai vertina stiprėjantį programos tarpkultūrinį aspektą: tikimasi, kad taip nuo 2017 m. atsiras daugiau projektų, kuriais bus skatinama kultūrų įvairovė ir dialogas bei populiarinama daugiakalbystė; kadangi tikėtina, jog ateinančiais metais kultūrų integracija ir toliau bus iššūkis daugelyje ES valstybių narių, pabrėžia, kad ji turėtų būti remiama kaip reguliarus programos komponentas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rekomenduoja, kad į kitos programos teisinį pagrindą kaip vienas iš programos bei paprogramių tikslų ir atrankos bei vertinimo kriterijų būtų aiškiai įtrauktas kultūros ir meninės kokybės skatinimas ir tikroji kultūros vertė; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją peržiūrint paprogramę MEDIA apsvarstyti, ar paramos veiksmingumas padidėtų mažesnius projektus priskyrus programos ramsčiams „produkcija“, „festivaliai“, „kinas“ ir „platinimas“; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primygtinai ragina Komisiją iniciatyviai vertinti galimybę leisti programoje dalyvauti naujoms šalims, ypatingą statusą suteikiant Europos pietinėms ir rytinėms kaimyninėms šalims; |
| --- | --- |

58.

| 59. | konstatuoja, kad Europos bendras filmų kūrimas labai svarbus siekiant užtikrinti pakankamą mūsų produktų konkurencingumą ir įveikti rinkos iššūkius, ir rekomenduoja kurti juos pasitelkiant tinkamus būdus ir proporcingus išteklius, taip pat bendradarbiaujant su Europos pavyzdinėmis institucijomis šiame sektoriuje, pvz., „Eurimages“; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją patikrinti, ar, atsižvelgiant į didelį kultūros sektorių skaičių, prasminga sukurti į Europos audiovizualinę observatoriją panašią Europos kultūros ir kūrybos observatoriją, kurios standartai būtų palyginami su Europos audiovizualinės observatorijos standartais, ir, jei taip, parengti kriterijus, atitinkančius konkretų sektorių pobūdį; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomajai įstaigai. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 221.

(2)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0293.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0005.

(5)  OL C 346, 2016 9 21, p. 10.

(6)  OL C 93, 2016 3 9, p. 95.

(7)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 135.

(8)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 142.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/28

---

P8_TA(2017)0063

Programos „Europa piliečiams“ įgyvendinimo ataskaita

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“, įgyvendinimo (2015/2329(INI))

(2018/C 263/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 10 ir 11 straipsnius, kuriuose numatyta, kad „kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime“, kad „institucijos atitinkamomis priemonėmis suteikia piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis“ ir kad „institucijos palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 10 ir 11 straipsnius, kuriuose numatyta, kad „kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime“, kad „institucijos atitinkamomis priemonėmis suteikia piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis“ ir kad „institucijos palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene“,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdami į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kultūrų dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kultūrų dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl 2007–2013 m. laikotarpio programos „Europa piliečiams“ įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo (COM(2015)0652), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl 2007–2013 m. laikotarpio programos „Europa piliečiams“ įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo (COM(2015)0652),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A8-0017/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A8-0017/2017),

| A. | kadangi programa „Europa piliečiams“ yra unikali ir labai simbolinė programa, nes ją vykdant visų pirma siekiama išklausyti pilietinės visuomenės diskusijas, ji skatina kritiškai mąstyti apie Europos projektą, jo istoriją, judėjimus bei idėjas, kurias šis projektas paskatino, taip pat programa prisideda prie žinių apie Europos sprendimų priėmimo procesą didinimo ir padeda sudaryti geresnes pilietinio ir demokratinio dalyvavimo Sąjungos lygmeniu sąlygas; |
| --- | --- |

A.

kadangi programa „Europa piliečiams“ yra unikali ir labai simbolinė programa, nes ją vykdant visų pirma siekiama išklausyti pilietinės visuomenės diskusijas, ji skatina kritiškai mąstyti apie Europos projektą, jo istoriją, judėjimus bei idėjas, kurias šis projektas paskatino, taip pat programa prisideda prie žinių apie Europos sprendimų priėmimo procesą didinimo ir padeda sudaryti geresnes pilietinio ir demokratinio dalyvavimo Sąjungos lygmeniu sąlygas;

| B. | kadangi programa „Europa piliečiams“ siekiama stiprinti Europos pilietiškumo ir priklausymo jausmą, didinti solidarumą, tarpusavio toleranciją ir pagarbą, skatinti geresnį ES, jos susikūrimo ir plėtros, jos vertybių, institucijų ir kompetencijos sričių supratimą ir aktyvų ES piliečių dialogą; kadangi veikla pagal programą gali būti vertinama kaip neformalaus mokymosi visą gyvenimą dalis ugdant pilietiškumą; |
| --- | --- |

B.

kadangi programa „Europa piliečiams“ siekiama stiprinti Europos pilietiškumo ir priklausymo jausmą, didinti solidarumą, tarpusavio toleranciją ir pagarbą, skatinti geresnį ES, jos susikūrimo ir plėtros, jos vertybių, institucijų ir kompetencijos sričių supratimą ir aktyvų ES piliečių dialogą; kadangi veikla pagal programą gali būti vertinama kaip neformalaus mokymosi visą gyvenimą dalis ugdant pilietiškumą;

| C. | kadangi vieno euro piliečiui kampanija, susijusia su programa „Europa piliečiams“, siekiama pasiųsti stiprų simbolinį pranešimą apie įsiklausymą į piliečių nuomonę Europoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi vieno euro piliečiui kampanija, susijusia su programa „Europa piliečiams“, siekiama pasiųsti stiprų simbolinį pranešimą apie įsiklausymą į piliečių nuomonę Europoje;

| D. | kadangi dėl dabartinio euroskepticizmo plitimo, kurį rodo Europai priešiškos jėgos, skatinančios abejoti pačiu Europos projektu, ir kurio kulminacinis taškas – neseniai įvykęs balsavimas už Jungtinės Karalystės išstojimą iš ES („Brexit“), išryškėja tokių programų svarba ir didėja poreikis puoselėti bendros europinės tapatybės jausmą, apmąstyti Europos Sąjungos patikimumo praradimo priežastis, skatinti piliečių dalyvavimą ir pradėti išsamias diskusijas apie Europos vertybes, įtraukiant visą pilietinę visuomenę ir pačias institucijas, ir informavimo apie ES institucijų veiklą kampaniją, kartu pabrėžiant galimybes, kurias suteikia priklausymas ES; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl dabartinio euroskepticizmo plitimo, kurį rodo Europai priešiškos jėgos, skatinančios abejoti pačiu Europos projektu, ir kurio kulminacinis taškas – neseniai įvykęs balsavimas už Jungtinės Karalystės išstojimą iš ES („Brexit“), išryškėja tokių programų svarba ir didėja poreikis puoselėti bendros europinės tapatybės jausmą, apmąstyti Europos Sąjungos patikimumo praradimo priežastis, skatinti piliečių dalyvavimą ir pradėti išsamias diskusijas apie Europos vertybes, įtraukiant visą pilietinę visuomenę ir pačias institucijas, ir informavimo apie ES institucijų veiklą kampaniją, kartu pabrėžiant galimybes, kurias suteikia priklausymas ES;

| E. | kadangi, prieš šaliai įstojant į Europos Sąjungą, būtinas esminis ir visuotinas pasiruošimo procesas, apimantis atminties klausimus, susitaikymą su praeitimi ir aktyvaus piliečių dalyvavimo šalies pilietiniame gyvenime užtikrinimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi, prieš šaliai įstojant į Europos Sąjungą, būtinas esminis ir visuotinas pasiruošimo procesas, apimantis atminties klausimus, susitaikymą su praeitimi ir aktyvaus piliečių dalyvavimo šalies pilietiniame gyvenime užtikrinimą;

| F. | kadangi pagal ES sutarties 11 straipsnį ES institucijos privalo suteikti piliečiams ir jiems atstovaujančioms asociacijoms galimybę viešai keistis nuomonėmis apie visas Sąjungos veiklos sritis; kadangi ši nuostata taip pat apima ES institucijų įpareigojimą palaikyti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su pilietine visuomene ir Komisijos pareigą plačiu mastu konsultuotis su visais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal ES sutarties 11 straipsnį ES institucijos privalo suteikti piliečiams ir jiems atstovaujančioms asociacijoms galimybę viešai keistis nuomonėmis apie visas Sąjungos veiklos sritis; kadangi ši nuostata taip pat apima ES institucijų įpareigojimą palaikyti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su pilietine visuomene ir Komisijos pareigą plačiu mastu konsultuotis su visais suinteresuotaisiais subjektais;

| G. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 20 straipsniu nustatomas pagrindinis ES pilietybės statusas ir išsamiai išdėstomos ja suteikiamos teisės ir kadangi geresnis ES ir jos vertybių supratimas yra svarbi piliečių įgalinimo visapusiškai naudotis šiomis teisėmis sąlyga; |
| --- | --- |

G.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 20 straipsniu nustatomas pagrindinis ES pilietybės statusas ir išsamiai išdėstomos ja suteikiamos teisės ir kadangi geresnis ES ir jos vertybių supratimas yra svarbi piliečių įgalinimo visapusiškai naudotis šiomis teisėmis sąlyga;

| H. | kadangi aktyvus pilietiškumas, pilietinis ugdymas ir kultūrų dialogas yra svarbiausi dalykai, siekiant kurti atviras, įtraukias ir atsparias visuomenes; |
| --- | --- |

H.

kadangi aktyvus pilietiškumas, pilietinis ugdymas ir kultūrų dialogas yra svarbiausi dalykai, siekiant kurti atviras, įtraukias ir atsparias visuomenes;

| I. | kadangi dabartinė programa grindžiama SESV 352 straipsniu, pagal kurį Parlamentui buvo suteikta teisė tik pareikšti savo poziciją pagal pritarimo procedūrą, ir Parlamentas tuo metu, kai Komisija pateikė pasiūlymą, kategoriškai užginčijo šio straipsnio kaip pagrindo taikymą, nes tai labai prieštaravo programos demokratiniam pobūdžiui; |
| --- | --- |

I.

kadangi dabartinė programa grindžiama SESV 352 straipsniu, pagal kurį Parlamentui buvo suteikta teisė tik pareikšti savo poziciją pagal pritarimo procedūrą, ir Parlamentas tuo metu, kai Komisija pateikė pasiūlymą, kategoriškai užginčijo šio straipsnio kaip pagrindo taikymą, nes tai labai prieštaravo programos demokratiniam pobūdžiui;

| J. | kadangi Komisija atliko ex-post vertinimą, kuriame patvirtintas programos tikslų aktualumas ir tai, kad programa suteikė galimybę įgyvendinti iniciatyvas, kurių nebūtų buvę galima finansuoti kitų šaltinių lėšomis, kadangi ji skiriasi nuo kitų programų taikymo sritimi, tikslais, veikla ir tikslinėmis grupėmis; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija atliko ex-post vertinimą, kuriame patvirtintas programos tikslų aktualumas ir tai, kad programa suteikė galimybę įgyvendinti iniciatyvas, kurių nebūtų buvę galima finansuoti kitų šaltinių lėšomis, kadangi ji skiriasi nuo kitų programų taikymo sritimi, tikslais, veikla ir tikslinėmis grupėmis;

| K. | kadangi, po derybų dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) sumažinus biudžeto lėšas, programai „Europa piliečiams“ skirtas finansinis paketas buvo sumažintas apytikriai 29,5 mln. EUR ir kadangi programai skirtas ribotas 185,47 mln. EUR finansinis paketas sudaro tik 0,0171 proc. DFP; |
| --- | --- |

K.

kadangi, po derybų dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) sumažinus biudžeto lėšas, programai „Europa piliečiams“ skirtas finansinis paketas buvo sumažintas apytikriai 29,5 mln. EUR ir kadangi programai skirtas ribotas 185,47 mln. EUR finansinis paketas sudaro tik 0,0171 proc. DFP;

| L. | kadangi pastebėta, kad valstybės narės yra linkusios atsisakyti bendro šių projektų finansavimo ir kad vietos valdžios institucijos patiria sunkumų, kai vykdomi Europos projektai, kuriems numatytos didelės bendro finansavimo normos; |
| --- | --- |

L.

kadangi pastebėta, kad valstybės narės yra linkusios atsisakyti bendro šių projektų finansavimo ir kad vietos valdžios institucijos patiria sunkumų, kai vykdomi Europos projektai, kuriems numatytos didelės bendro finansavimo normos;

| M. | kadangi, sumažinus finansinį paketą, projektų, kurie galėjo būti finansuojami 2014 m., skaičius sumažėjo 25 proc., palyginti su ankstesnio laikotarpio programa; |
| --- | --- |

M.

kadangi, sumažinus finansinį paketą, projektų, kurie galėjo būti finansuojami 2014 m., skaičius sumažėjo 25 proc., palyginti su ankstesnio laikotarpio programa;

| N. | kadangi neformalusis ir savaiminis mokymasis, taip pat savanoriška veikla, sportas, menas ir kultūra suteikia daug galimybių pilietiniam ugdymui ir aktyviam pilietiškumui; |
| --- | --- |

N.

kadangi neformalusis ir savaiminis mokymasis, taip pat savanoriška veikla, sportas, menas ir kultūra suteikia daug galimybių pilietiniam ugdymui ir aktyviam pilietiškumui;

| O. | kadangi reikia užtikrinti tolesnę sąveiką su kitomis programomis ir geresnę komunikaciją su kitais generaliniais direktoratais, siekiant sumažinti dubliavimąsi ir sustiprinti programos poveikį; |
| --- | --- |

O.

kadangi reikia užtikrinti tolesnę sąveiką su kitomis programomis ir geresnę komunikaciją su kitais generaliniais direktoratais, siekiant sumažinti dubliavimąsi ir sustiprinti programos poveikį;

| P. | kadangi esamos tarptautinės miestų ir savivaldybių partnerystės (angl. „Town twinning – Network of Towns“) vertė įrodyta – užmezgus tokią partnerystę piliečiai geriau supranta vieni kitus, skatinama draugystė ir bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

P.

kadangi esamos tarptautinės miestų ir savivaldybių partnerystės (angl. „Town twinning – Network of Towns“) vertė įrodyta – užmezgus tokią partnerystę piliečiai geriau supranta vieni kitus, skatinama draugystė ir bendradarbiavimas;

Pagrindinės išvados

| 1. | pabrėžia, kad bendras finansavimas (185,47 mln. EUR), numatytas vienintelei išimtinai Europos pilietybei skirtai programai, t. y. programai „Europa piliečiams“, yra labai nedidelis, palyginti su kitomis švietimo ir kultūros programomis, pvz., „Kūrybiška Europa“ (1,46 mlrd. EUR) ir „Erasmus +“ (14,7 mlrd. EUR), todėl nuviliami paraiškų teikėjų lūkesčiai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina tai, kad per pirmuosius dvejus naujo finansavimo ciklo metus programa „Europa piliečiams“, kurios tikslas – mažinti atotrūkį tarp ES institucijų ir ES piliečių, atrodytų, įgyvendinama sklandžiai: daugėja pareiškėjų, projektų kokybė aukšta ir projektai įgyvendinami tinkamai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad pagrindinė kliūtis, trukdanti sėkmingai įgyvendinti programą, yra nepakankamas jos finansavimas, ir labai apgailestauja, kad pagal 2014–2020 m. DFP jis buvo sumažintas 13,7 proc., nes dėl to smarkiai sumažėjo finansuotinų projektų skaičius, o tai reiškia, kad nėra galimybės patenkinti didelio poreikio, taigi vertingus projektus galintys pasiūlyti kandidatai jaučiasi nusivylę; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad dėl biudžetinių suvaržymų visas finansuojamų projektų skaičius yra per mažas, kad būtų galima pasiekti programos plataus užmojo tikslus, ir kad 2015 m. buvo galima finansuoti tik apytikriai 6 proc. Europos atminimo ir pilietinės visuomenės krypties projektų, o ši dalis yra labai maža, palyginti su programos „Kūrybiška Europa“ tų pačių metų rezultatais (19,64 proc. kultūros projektų ir 45,6 proc. projektų žiniasklaidos srityje); pažymi, kad abiejų programos „Europa piliečiams“ krypčių finansavimas turėtų būti gerokai padidintas atsižvelgiant į programos užmojus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta miestų partnerystės projektų sėkmę visoje ES ir ragina valstybes nares propaguoti šią sistemą savivaldybėse ir palengvinti bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teigiamai vertina Komisijos leidžiamą informacinį biuletenį „Europa piliečiams“ ir sukurtą duomenų apie finansuojamus projektus bazę; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad programos „Europa piliečiams“ nacionaliniai informacijos centrai atlieka svarbų vaidmenį didinant informuotumą ir teikiant paramą ir konsultacijas galimiems pareiškėjams, visų pirma pirmą kartą paraiškas teikiantiems asmenims iš tikslinių šalių, taip pat Europos ir nacionalinėms vietos bei regionų valdžios asociacijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina daugiadalykį požiūrį, kuriuo programa grindžiama, jos aiškią ir paprastą paraiškų formą bei ataskaitų teikimo reikalavimus ir tai, kad daug dėmesio teikiama specifinei veiklai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teigiamai vertina abiem programos kryptims, t. y. Europos atminimo krypčiai ir demokratinio įsipareigojimo ir piliečių dalyvavimo krypčiai, nustatytus prioritetus, kurie pirmiau buvo keičiami kasmet, o dabar yra daugiamečiai ir bus taikomi visą likusį programos laikotarpį (2016–2020); |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta, kad programos poveikis ir toliau yra gana didelis ir tai rodo faktas, kad 2015 m. 408 atrinktuose projektuose dalyvavo apytikriai 1 100 000 asmenų; taip pat mano, kad didelis paraiškų skaičius (2 087 paraiškos 2014 m. ir 2 791 paraiškos 2015 m.) ir projektų kokybė byloja apie didelį susidomėjimą programa ir būtinybę skirti programai daugiau žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kad būtų padidintas remiamų projektų skaičius; |
| --- | --- |

10.

Rekomendacijos

Teisiniai įgyvendinimo aspektai

| 11. | rekomenduoja, kad priimant kito laikotarpio programą „Europa piliečiams“ būtų pasirinktas toks teisinis pagrindas, kuris suteikia Parlamentui, kaip vienai iš teisėkūros institucijų, galimybę vienodomis teisėmis kartu su Taryba dalyvauti pagal įprastą teisėkūros procedūrą tvirtinant programą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybes, kaip pasiekti šį tikslą; |
| --- | --- |

11.

Finansinis įgyvendinimo aspektas

| 12. | mano, kad pagal programą „Europa piliečiams“ dėl finansavimo trūkumo buvo atmesti labai kokybiški projektai, pavyzdžiui, Europos atminimo ir pilietinės visuomenės projektai (6 proc. sėkmės koeficientas, palyginti su 19,64 proc. kultūros projektų dalimi ir 45,6 proc. žiniasklaidos srities projektų dalimi pagal programą „Kūrybiška Europa“); atsižvelgdamas į nepaprastai svarbų šios programos vaidmenį, skatinant piliečių dalyvavimą Sąjungos demokratiniame gyvenime, mano, kad dabartinį biudžetą reikėtų iš esmės padidinti, norint pasiekti didesnį rodiklį; todėl ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares apsvarstyti galimybę pagal kitą DFP programai „Europa piliečiams“ skirti bendrą maždaug 500 mln. EUR finansinį paketą, kuris reikštų, kad kiekvienam piliečiui tenka vos po 1 EUR; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta bendrą Europos piliečių iniciatyvos ir programos „Europa piliečiams“ tikslą suteikti galimybes piliečiams tiesiogiai dalyvauti kuriant ES politiką ir tai, kad šioje srityje galima užtikrinti iniciatyvos ir programos sąveiką; vis dėlto ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos piliečių iniciatyva nebūtų finansuojama kaip iki šiol naudojant ribotas programos „Europa piliečiams“ biudžeto lėšas, ir primygtinai ragina valstybes nares intensyviau dalyvauti teikiant finansinę paramą abiem veiksmams; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad taikant fiksuotosios sumos arba normos sistemą turėtų būti atsižvelgiama į kainų skirtumus ES ir pragyvenimo išlaidas valstybėse narėse; rekomenduoja persvarstyti šią sistemą ir išankstinio finansavimo dalies sumažinimą, kad būtų užtikrintas finansuojamų projektų tvarumas ir kad būtų tinkamiau remiamas platesnio masto vietos administracijų ar organizacijų tarpusavio bendradarbiavimas ir gerinamos visų pirma mažesnių organizacijų, kurių finansinis pajėgumas yra ribotas, ir dalyvių, turinčių specialiųjų poreikių, dalyvavimo galimybės; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prašo Komisijos ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos (EACEA) reguliariai vertinti, kokį poveikį daro įvairios biudžetinės procedūros paraiškų teikėjams ir potencialiems reikalavimus atitinkantiems paraiškų teikėjams; visų pirma prašo įvertinti, ar kai kurių tipų organizacijos ir kai kurios valstybės narės galėjo ir gali atsidurti nepalankioje padėtyje dėl 2015 m. taikytos sumažintos išankstinio finansavimo normos (nuo 50 proc. iki 40 proc. projektams ir nuo 80 proc. iki 50 proc. dotacijoms veiklai ir nacionaliniams informacijos centrams), nes labai trūko mokėjimų asignavimų, dėl bendro finansavimo būtinybės ir kai kurių kriterijų taikymo, nepriklausomai nuo faktinių pragyvenimo išlaidų ir atokios geografinės padėties; be to, prašo, kad jos parengtų tolesnes strategijas, kaip ES institucijas priartinti prie ES piliečių ir geriau informuoti piliečius apie įvairių sričių ES politiką; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad pagal fiksuotosios sumos arba normos sistemą turėtų būti taikomas dar vienas kriterijus, kad būtų galima aktyviau įtraukti specialiųjų poreikių turinčius asmenis, nes būtent neįgaliųjų dalyvavimui užtikrinti reikalingas gerokai didesnis personalas ir dažnai būtinos papildomos priemonės, todėl atitinkamai išlaidos yra didesnės; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad dotacijomis veiklai paramos gavėjams (t. y. ekspertų grupėms) užtikrinama nepriklausomybė ir suteikiama ilgalaikio planavimo galimybė, kad jie galėtų įgyvendinti ateities vizija grindžiamą veiklą ir įgyti patirties; rekomenduoja taikyti konkrečius kriterijus, rodiklius ir metinių ataskaitų teikimo reikalavimus, kad būtų stebima pažanga siekiant užsibrėžtų tikslų ir užtikrinta, jog taikant šias finansavimo sistemas paramos gavėjai netaptų priklausomi nuo Komisijos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją ir EACEA viešai atsiskaityti už išlaidas, patirtas įgyvendinant 3 krypties priemones – horizontaliuosius veiksmus, kuriais siekiama analizuoti, skleisti ir taikyti projektų rezultatus (rezultatų panaudojimas); |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir EACEA į tarpinę vertinimo ataskaitą, kuri turi būti parengta iki 2017 m. gruodžio 31 d., įtraukti išsamų finansinio ir biudžetinio programos įgyvendinimo vertinimą ir padaryti išvadas iš vertinimo rezultatų, siekiant, kad kitoje daugiametėje finansinėje programoje būtų galima iš naujo nustatyti būsimus tikslus ir pakoreguoti programos biudžetą; |
| --- | --- |

19.

Koordinavimo ir komunikacijos aspektai

| 20. | ragina Komisiją surinkti visą naudingą informaciją apie programą „Europa piliečiams“ (apie programos vadovą, prioritetus, kvietimus teikti pasiūlymus, dabar įgyvendinamus ir praeityje įgyvendintus projektus, rezultatus ir įgytą patirtį, informacinį biuletenį) kartu su informacija apie visas programas, veiksmus, dotacijas ir struktūrinius fondus, kuriuos sieja bendra Europos pilietybės sąvoka (pvz., Europos piliečių iniciatyva ir Europos savanorių tarnyba), ir pateikti ją atskirame patogiame naudoti komunikacijos portale (vieno langelio principu veikianti internetinė platforma), kuris būtų prieinamas ir neįgaliesiems; rekomenduoja šią platformą naudoti kaip viešąjį paramos gavėjų kontaktinių duomenų registrą ir kaip priemonę, suteikiančią galimybę susipažinti su projektų aprašymais ir rasti partnerių kitose šalyse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad į atmestas paraiškas turėtų būti reaguojama tinkamai, nurodant atmetimo priežastis, visų pirma tuomet, jei paraišką pateikęs subjektas prašo pateikti paaiškinimą; siūlo apsvarstyti galimybę, kai įmanoma, iš atmestų panašių paraiškų nustatyti prioritetinius klausimus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurie programos „Europa piliečiams“ tikslai yra panašūs į Europos piliečių iniciatyvos tikslus arba juos papildo, visų pirma kalbant apie siekį, kad ES piliečiai būtų aktyvūs ES; mano, kad dėl šios priežasties reikia dėti pastangas siekiant, kad kuriant ES piliečių dalyvavimo ir dalyvaujamosios demokratijos politiką, pagrįstą nuoseklia komunikacijos strategija, būtų laikomasi bendro požiūrio ir taip būtų apjungtos visos su ES pilietybe susijusios Komisijos programos, jei įmanoma, skatinant ir didinant tiesioginės patirties įgijimo ir žmonių dalyvavimo galimybes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad reikia parengti nebaigtinį visų partnerių kiekvienoje valstybėje narėje sąrašą siekiant palengvinti subjektų, norinčių dalyvauti programoje „Europa piliečiams“, partnerystes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | taip pat rekomenduoja sukurti internetinę platformą pagrindinėms pilietybės srityje dirbančioms ir programa besinaudojančioms organizacijoms, kad būtų kaupiama geroji patirtis, stiprinami pajėgumai ir didinamas užbaigtų projektų matomumas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją didinti programos matomumą ir visuomenę intensyviau informuoti apie jos tikslus įgyvendinant įtraukią Europos pilietybei skirtą komunikacijos strategiją (tuo tikslu naudojant socialinius tinklus, radiją, televizijos reklamą ir stendus), stiprinant dalyvavimą vietos lygmeniu ir aktyviai įtraukiant nacionalinius informacijos centrus, nuolat atnaujinant turinį ir pritraukiant naują auditoriją ir visų pirma jaunimą, neįgaliuosius ir pažeidžiamus asmenis dalyvaujančiose šalyse, visų pirma šalyse, kuriose dalyvavimas yra mažiau aktyvus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | laikosi nuomonės, kad programa taip pat turėtų padėti skelbti apie Europos Sąjungoje jau esamus tiesioginio dalyvavimo būdus, pavyzdžiui, Europos piliečių iniciatyvą, piliečių forumus ir viešąsias konsultacijas, siekiant didinti piliečių informuotumą apie tiesioginio dalyvavimo ES institucinėje veikloje galimybes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primygtinai ragina dalyvaujančias šalis, kurios dar nepaskyrė nacionalinio informacijos centro, tai padaryti; rekomenduoja sustiprinti šių šalių, valstybių narių ir Komisijos veiklos koordinavimą ir sąveiką; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripažįsta, kad didžiausias iššūkis – pasiekti dabartinius plataus užmojo tikslus turint ribotą finansavimą; pabrėžia valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų svarbą didinant programos veiksmingumą ir populiarumą, be kita ko, šiuo tikslu kuo labiau sustiprinant nacionalinių informacijos centrų potencialą sudarius jiems galimybes keistis patirtimi su subjektais, atsakingais už panašius projektus, pvz., programas „Erasmus“ ir „Kūrybiška programa“; ragina EACEA skatinti ir palengvinti, kai tik įmanoma, ES programų, pvz., „Kūrybiška Europa“, „Erasmus+“ ir Europos socialinio fondo, sąveikos galimybes, siekiant užtikrinti kuo didesnį poveikį; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją dėti dar daugiau pastangų administracinio supaprastinimo srityje, atsižvelgiant į tai, kad kartais formalius reikalavimus sunku įvykdyti ypač mažoms organizacijoms, kurios neturėtų būti diskriminuojamos dėl biurokratinių priežasčių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rekomenduoja nenaudoti komunikacijai skirtų lėšų institucinio informavimo apie Sąjungos prioritetus veiklai, kaip šiuo metu nustatyta programos 12 straipsnyje, o naudoti jas pačios programos viešinimui dalyvaujančiose šalyse, ypač tose, kuriose dalyvavimo lygis yra žemesnis; |
| --- | --- |

30.

Programos prioritetai ir tikslai

| 31. | rekomenduoja nustatant kito laikotarpio programos prioritetus oficialiai įtvirtinti daugiametį požiūrį ir sustiprinti programos krypčių ir elementų tarpusavio sąveiką; pabrėžia, kad bet kokie programos struktūros pakeitimai turėtų būti atliekami taip, kad nekiltų painiavos galutiniams naudotojams ir dėl to nesumažėtų programos poveikis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teigiamai vertina tai, kad didelis dėmesys skiriamas ES piliečiams ir visuomeniniams aspektams, nes tai suteikia ES institucijoms galimybę palaikyti tiesioginį ryšį su pilietine visuomene vietoje; atkreipia dėmesį į prioritetinių programos projektų, kuriuose didžiausias dėmesys skiriamas dabartiniams Europos iššūkiams, tokiems klausimams, kaip antai, įvairovė, migracija, pabėgėliai, radikalizacijos prevencija, socialinės įtraukties skatinimas, kultūrų dialogas, finansavimo problemų sprendimai ir bendro Europos kultūros palikimo nustatymas, svarbą; ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti programos prioritetų ir su Europos pilietiškumu bei kasdieniu Europos Sąjungos piliečių gyvenimu susijusios politikos ryšį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | teigia, kad vykdant programą turėtų būti įtraukiamas kuo platesnis dalyvių ratas, užtikrinamas specialiųjų poreikių turinčių asmenų dalyvavimas ir remiamas marginalizuotų ir pilietinių teisių neturinčių asmenų, įskaitant migrantus, pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus, dalyvavimas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad atitinkamai programa turėtų būti grindžiama esamomis sėkmingomis visuomeninėmis iniciatyvomis, pavyzdžiui, miestų partneryste; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad pagal Europos atminimo kryptį reikia plėtoti europinę tapatybę, kuri turėtų būti orientuota į ateitį, o ne tik į praeitį ir kuri būtų pliuralistinė, transkultūrinė ir atvira migracijos srautams ir viso pasaulio įtakai, siekiant bendros integracijos, pagrįstos Europos vertybėmis ir Europos dvasiniu paveldu; pažymi, kad svarbu užtikrinti, kad istorija būtų naudojamasi ne kaip priemone nesantaikai kurstyti, o kaip galimybe įveikti šiuolaikinius iššūkius jautriai interpretuojant rūpimus klausimus ir įgyvendinant sumanias tikslines švietimo programas; pabrėžia, kad svarbu propaguoti įvairioms kartoms skirtus projektus, kurie suteikia galimybę vyresnėms ir jaunesnėms kartoms pasikeisti patirtimi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad reikia skatinti projektus, kuriuos vykdant suteikiamos naujos patrauklaus formato ir stiliaus diskusijų su piliečiais galimybės ir taikomas įvairių aspektų metodas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | siūlo Komisijai kasmet skelbti apibendrinamąją ataskaitą, kurioje būtų pateikiami pagrindiniai pasiūlymai dėl Europos projekto tobulinimo, kuriuos išsakė pagal programą „Europa piliečiams“ finansuojamų projektų dalyviai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad programą reikia papildyti pasiūlymais dėl piliečių dalyvavimo demokratiniame ir ES sprendimų priėmimo procesuose, kad būtų galima padėti, pvz., įgyvendinant e. demokratijos iniciatyvas, įgalinti piliečius naudotis savo teisėmis; ragina, kad Sąjunga ir valstybės narės, siekdamos šio tikslo, plėtotų veiksmus ir politikos priemones, kuriomis būtų stiprinami piliečių, visų pirma vaikų ir jaunimo, kritinio ir kūrybinio mąstymo įgūdžiai, kuriuos galima panaudoti įvairiose srityse, gerinamas jų skaitmeninis raštingumas ir gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis, didinama jų įtrauktis ir žingeidumas, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus ir naudingai prisidėti prie demokratijos procesų; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nurodo, kad ES narystės siekiančių šalių dalyvavimas programoje padės pasiekti didesnį abipusį supratimą ir glaudesnį bendradarbiavimą; rekomenduoja, kad programa būtų labiau tarptautinė, t. y. visos Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA), Europos ekonominės erdvės (EEE) šalys, narystės siekiančios šalys ir šalys kandidatės būtų kviečiamos prisidėti prie ES valstybių narių teikiant paraiškas dėl projektų, ir ragina ES, Rytų ir Pietų partnerystės šalių ir galimų šalių kandidačių nevyriausybines organizacijas daugiau bendradarbiauti siekiant ES priartinti prie piliečių; siūlo skatinti ES ir kaimyninių šalių organizacijų tarpusavio bendradarbiavimą Europos vertybių srityje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad reikia plėtoti miestų partnerystes didesnį dėmesį teikiant galimybėms intensyviau pasinaudoti šia programa, jos skatinimui ir rezultatams ir, be kita ko, skiriant tinkamus finansinius išteklius; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OL L 115, 2014 4 17, p. 3.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0005.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/34

---

P8_TA(2017)0064

Bendra prekybos politika atsižvelgiant į laukinės gamtos tvarumo reikalavimus

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros ES prekybos politikos atsižvelgiant į laukinės gamtos tvarumo reikalavimus (2016/2054(INI))

(2018/C 263/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191 ir 207 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191 ir 207 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į ES pasiūlymą dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus teksto, ypač į 10–16 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pasiūlymą dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus teksto, ypač į 10–16 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. JT aukščiausiojo lygio susitikimo darnaus vystymosi klausimais galutinį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, ypač jo 9 ir 33 dalis ir 15 tikslą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. JT aukščiausiojo lygio susitikimo darnaus vystymosi klausimais galutinį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, ypač jo 9 ir 33 dalis ir 15 tikslą,

| — | atsižvelgdamas į Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT), ypač į jo XX straipsnio a ir g punktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT), ypač į jo XX straipsnio a ir g punktus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą (COM(2016)0087) (toliau – veiksmų planas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą (COM(2016)0087) (toliau – veiksmų planas),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas dėl ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų plano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas dėl ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų plano,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (1) ir 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (1) ir 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę (2),

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 69/314 dėl kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir JT aplinkos asamblėjos rezoliuciją 1/3 dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 69/314 dėl kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir JT aplinkos asamblėjos rezoliuciją 1/3 dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais,

| — | atsižvelgdamas į Johanesburge vykusio CITES (Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija) šalių konferencijos 17-tojo susitikimo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Johanesburge vykusio CITES (Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija) šalių konferencijos 17-tojo susitikimo rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario mėn. Londone vykusios konferencijos neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais tema rezultatus ir 2015 m. kovo mėn. Kasanėje pateiktą pažangos apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario mėn. Londone vykusios konferencijos neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais tema rezultatus ir 2015 m. kovo mėn. Kasanėje pateiktą pažangos apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Havajuose įvykusio Tarptautinės gamtos ir gamtos išteklių apsaugos sąjungos (angl. IUCN) Pasaulio gamtos apsaugos kongreso rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Havajuose įvykusio Tarptautinės gamtos ir gamtos išteklių apsaugos sąjungos (angl. IUCN) Pasaulio gamtos apsaugos kongreso rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio banko Pasaulio aplinkos fondo pasaulinę laukinės gamtos programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio banko Pasaulio aplinkos fondo pasaulinę laukinės gamtos programą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC) 2016 m. nusikaltimų laukinei gamtai pasaulyje ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC) 2016 m. nusikaltimų laukinei gamtai pasaulyje ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio mėn. Pasaulio muitinių organizacijos (PMO) Muitinių bendradarbiavimo tarybos deklaraciją dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio mėn. Pasaulio muitinių organizacijos (PMO) Muitinių bendradarbiavimo tarybos deklaraciją dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais,

| — | atsižvelgdamas į deklaraciją, kurią Bakingamo Rūmuose (Londonas) pateikė judėjimo „United for Wildlife“ už transporto sritį atsakinga darbo grupė (toliau – Bakingamo Rūmų deklaracija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į deklaraciją, kurią Bakingamo Rūmuose (Londonas) pateikė judėjimo „United for Wildlife“ už transporto sritį atsakinga darbo grupė (toliau – Bakingamo Rūmų deklaracija),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8–0012/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8–0012/2017),

| A. | kadangi pasaulyje precedento neturinčiu mastu auga neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir tuo pat metu dėl nuolatinio neteisėto ir netvaraus naudojimosi ir prekyba pasaulio flora ir fauna kyla biologinės krizės; |
| --- | --- |

A.

kadangi pasaulyje precedento neturinčiu mastu auga neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir tuo pat metu dėl nuolatinio neteisėto ir netvaraus naudojimosi ir prekyba pasaulio flora ir fauna kyla biologinės krizės;

| B. | kadangi nekontroliuojamas besaikis naudojimasis laukiniais gyvūnais ir augalais yra antra pagal dydį grėsmė jų išlikimui laukinėje gamtoje po jų buveinių sunaikinimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi nekontroliuojamas besaikis naudojimasis laukiniais gyvūnais ir augalais yra antra pagal dydį grėsmė jų išlikimui laukinėje gamtoje po jų buveinių sunaikinimo;

| C. | kadangi, remiantis įvertinimais, neteisėta prekyba laukine flora ir fauna yra ketvirta pagal pelningumą nusikalstamos veiklos sritis, kurios apyvarta sudaro apytikriai 20 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis įvertinimais, neteisėta prekyba laukine flora ir fauna yra ketvirta pagal pelningumą nusikalstamos veiklos sritis, kurios apyvarta sudaro apytikriai 20 mlrd. EUR;

| D. | kadangi iš naujausių tendencijų matyti, kad vis aktyviau dalyvauja dideli nusikaltėlių ir organizuoti tinklai, kurie naudojasi vis rafinuotesniais metodais; |
| --- | --- |

D.

kadangi iš naujausių tendencijų matyti, kad vis aktyviau dalyvauja dideli nusikaltėlių ir organizuoti tinklai, kurie naudojasi vis rafinuotesniais metodais;

| E. | kadangi neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais prisideda prie konfliktų kurstymo ir įtariama, jog ji, inter alia, yra teroristų tinklų finansavimo šaltinis, nes iš jos uždirbamas didelis pelnas; |
| --- | --- |

E.

kadangi neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais prisideda prie konfliktų kurstymo ir įtariama, jog ji, inter alia, yra teroristų tinklų finansavimo šaltinis, nes iš jos uždirbamas didelis pelnas;

| F. | kadangi esami prekybos laukiniais gyvūnais ir augalais sistemų trūkumai stiprėja dėl susijusių korupcijos ir silpnos valdymo struktūros problemų; |
| --- | --- |

F.

kadangi esami prekybos laukiniais gyvūnais ir augalais sistemų trūkumai stiprėja dėl susijusių korupcijos ir silpnos valdymo struktūros problemų;

| G. | kadangi šiuo metu Europos Sąjunga yra šių rūšių paskirties rinka ir neteisėtos prekybos jomis tranzito į kitus regionus mazgas, be to, tai taip pat yra regionas, iš kurio neteisėtai prekybai išvežamos tam tikros rūšys; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuo metu Europos Sąjunga yra šių rūšių paskirties rinka ir neteisėtos prekybos jomis tranzito į kitus regionus mazgas, be to, tai taip pat yra regionas, iš kurio neteisėtai prekybai išvežamos tam tikros rūšys;

| H. | kadangi labai svarbu užtikrinti, kad į laukinės gamtos apsaugos veiklą būtų įtrauktos ir iš jos gautų naudos kilmės šalių kaimo bendruomenės, siekiant panaikinti pagrindines neteisėtos prekybos laukiniais gyvūnais priežastis; |
| --- | --- |

H.

kadangi labai svarbu užtikrinti, kad į laukinės gamtos apsaugos veiklą būtų įtrauktos ir iš jos gautų naudos kilmės šalių kaimo bendruomenės, siekiant panaikinti pagrindines neteisėtos prekybos laukiniais gyvūnais priežastis;

| I. | kadangi su laukine gyvūnija susiję nusikaltimai kibernetinėje erdvėje kelia didelę grėsmę nykstančioms laukinių gyvūnų rūšims, įskaitant dramblius, raganosius, skujuočius, roplius, varliagyvius, paukščius ir žirafas; |
| --- | --- |

I.

kadangi su laukine gyvūnija susiję nusikaltimai kibernetinėje erdvėje kelia didelę grėsmę nykstančioms laukinių gyvūnų rūšims, įskaitant dramblius, raganosius, skujuočius, roplius, varliagyvius, paukščius ir žirafas;

| J. | kadangi su vystomuoju bendradarbiavimu susijusi prekybos politika gali būti stiprus ekonomikos augimo skatinimo besivystančiose šalyse veiksnys; |
| --- | --- |

J.

kadangi su vystomuoju bendradarbiavimu susijusi prekybos politika gali būti stiprus ekonomikos augimo skatinimo besivystančiose šalyse veiksnys;

| K. | kadangi dėl didėjančio neteisėtos prekybos įvairiausių rūšių augalais ir gyvūnais masto prarandama biologinė įvairovė ir pažeidžiama ekosistema bei didėja rūšių, kurios tampa pažeidžiamos ar net nykstančios, skaičius; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl didėjančio neteisėtos prekybos įvairiausių rūšių augalais ir gyvūnais masto prarandama biologinė įvairovė ir pažeidžiama ekosistema bei didėja rūšių, kurios tampa pažeidžiamos ar net nykstančios, skaičius;

| L. | kadangi tvari prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais gali būti ypač svarbi tam tikroms marginalizuotoms bendruomenėms, kurios yra priklausomos nuo teisės sistemų, kuriomis remiantis galima išsaugoti vietos išteklius ir prisidėti prie skurdo mažinimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi tvari prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais gali būti ypač svarbi tam tikroms marginalizuotoms bendruomenėms, kurios yra priklausomos nuo teisės sistemų, kuriomis remiantis galima išsaugoti vietos išteklius ir prisidėti prie skurdo mažinimo;

Tendencijos, principai ir bendrosios pastabos

| 1. | labai susirūpinęs pastebi, kad pastaruoju metu išaugo neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir padaugėjo su laukine gamta susijusių nusikaltimų, ir, jeigu jie nebus pažaboti ar sustabdyti, gali kilti rimtų ir ilgalaikių padarinių, susijusių su biologinės įvairovės išsaugojimu ir aplinkos tvarumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad ES, kuri pasirašė daugybę visuotinų konvencijų, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką, tenka teisinė prievolė užtikrinti, kad jos politika ir tarptautinėmis sutartimis būtų prisidedama prie minėto tikslo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra įsitikinęs, kad intensyvesnis ekonominis vystymasis, vykstantis dėl integracijos į pasaulio rinkas, ir gamtinių išteklių naudojimas siekiant darnaus ekonominio vystymosi tikslų nėra nesuderinami dalykai ir veikiau turėtų būti vertinami kaip vienas kitą stiprinantys; |
| --- | --- |

3.

| 4. | taigi tvirtai pritaria koncepcijai, pagal kurią sprendžiant su laukine gamta susijusius klausimus siekiama ne tik ES ir jos partnerių aplinkos apsaugos tikslų, bet ir suteikiama galimybė sukurti tvarias teisėtos prekybos sistemas, kurias taikant būtų galima sustiprinti teigiamą prekybos politikos indėlį užtikrinant darnų vystymąsi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | susirūpinęs pabrėžia, kad ES kartu su JAV tebėra svarbi paskirties rinka ir neteisėtų laukinių augalų ir gyvūnų produktų tranzito maršrutas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą, kuris atliks itin svarbų vaidmenį kovojant su nerimą keliančiu itin pelningos neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais atvejų gausėjimu, kuris destabilizuoja ekonomiką ir bendruomenes, kurios priklauso nuo laukinių augalų ir gyvūnų, nes tai yra jų pragyvenimo šaltinis, ir kelia grėsmę pažeidžiamų ES regionų taikai ir saugumui, nes stiprinami neteisėti prekybos maršrutai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad tik taikant integruotą požiūrį į nusikaltimus laukinei gamtai galima iš tiesų sėkmingai sumažinti ir panaikinti neteisėtą prekybą ir kad ES turi imtis vadovaujančio vaidmens sprendžiant ne tik su pasiūla susijusius klausimus, įskaitant vietoje kylančius vystymosi klausimus trečiosiose šalyse, bet ir neteisėtų produktų paklausos vidaus rinkose, įskaitant internetines platformas, klausimus; |
| --- | --- |

7.

Tarptautinės institucijos ir vyriausybės

| 8. | primena, kad pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) teisę šalims leidžiama nustatyti bendrųjų taisyklių išimtis pagal GATT XX straipsnio g punktą, siekiant reguliuoti senkančius gamtos išteklius, ir a punktą, siekiant apsaugoti visuomenės dorovę; pabrėžia, kad PPO apeliacinė taryba sąvoką „išsenkantys gamtos ištekliai“ interpretuoja plačiai, taigi į ją įtraukiamos gyvūnų, kurie gali išnykti, rūšys, ir kad iš PPO teisminės praktikos konkrečiai matyti, kad faktas, jog atitinkamos rūšys įtrauktos į Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) priedus, yra jų nykimo įrodymas; taip pat pažymi, kad PPO apeliacinė taryba plačiai interpretuoja ir sąvoką „visuomenės dorovė“, taigi ji apima rūpestį keliančius klausimus dėl žiauraus elgesio su gyvūnais prevencijos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teigiamai vertina ES pastangas PPO sumažinti žalingas žvejybos subsidijas, kurios gali pakenkti tvariam žvejybos rajonų valdymui ir kelti grėsmę tokių rūšių, kaip antai vėžliai, rykliai, jūrų paukščiai ir jūrų žinduoliai, apsaugai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja, kad yra tvirtai įsipareigojęs siekti JT darnaus vystymosi tikslų ir užtikrinti, kad sėkmingai iki galo būtų įgyvendintas 15 tikslas, kuris apima įsipareigojimą užkirsti kelią brakonieriavimui ir neteisėtai prekybai saugomų rūšių flora ir fauna, taip pat kovoti su neteisėtai prekiaujamų produktų pasiūla ir paklausa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina šiuo metu vykdomą Kovos su nusikaltimais laukinei gamtai tarptautinio konsorciumo veiklą, iniciatyvą, kurioje dalyvauja CITES šalys, Interpolas, Jungtinių Tautų Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras, Pasaulio bankas ir Pasaulio muitinių organizacija; |
| --- | --- |

11.

Muitinė ir elektroninė prekyba

| 12. | taip pat palankiai vertina Pasaulio muitinių organizacijos projektą INAMA, kurio tikslas – sudaryti geresnę galimybę muitinėms stiprinti gebėjimus siekiant kovoti su nusikaltimais laukinei gamtai; ragina muitines aktyviau dalyvauti vykdant operacijas, kuriomis siekiama kovoti su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais, ir vykdyti informuotumo didinimo veiklą siekiant gerinti muitinių mokymus ir veikimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad su laukiniais gyvūnais susiję nusikaltimai internete kelia didelę grėsmę nykstančioms gyvūnų rūšims, įskaitant dramblius, raganosius, roplius, varliagyvius ir paukščius, ir kad vyriausybės, įmonės ir nevyriausybinės organizacijos turėtų bendradarbiauti kovodamos su tuo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad muitinės aspektas turėtų būti labiau sustiprintas Europos Sąjungos veiksmų plane tiek bendradarbiavimo su šalimis partnerėmis, tiek geresnio ir veiksmingesnio įgyvendinimo Sąjungoje atžvilgiu; todėl laukia, kad Komisija parengtų 2016 m. dabartinės ES teisinės sistemos įgyvendinimo ir vykdymo peržiūrą, ir prašo, kad į šią peržiūrą būtų įtrauktas muitinės procedūrų vertinimas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ištirti, ar už kontrolę atsakingi muitinių pareigūnai skirtingose valstybėse narėse vienodai taiko ES teisės aktus dėl prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti muitinių pareigūnų keitimosi informacija ir jų gebėjimų stiprinimo, įskaitant konkretų mokymą, srityje; |
| --- | --- |

16.

Privačiojo sektoriaus ir nevyriausybinių organizacijų vaidmuo

| 17. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad privačiojo sektoriaus atstovai, taip pat internetinės prekybos rinkos dalyviai ir socialinė žiniasklaida dalyvautų kovojant su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina funkcionalius sprendimus, kuriuos integravus į esamas prekybos ir tiekimo grandinės valdymo sistemas, būtų sudarytos sąlygos privačiojo sektoriaus atstovams dalyvauti kaip tikriems vyriausybių ir tarptautinių institucijų partneriams užtikrinant atsakingą pasaulinių tiekimo grandinių valdymą; vis dėlto pabrėžia, kad įgyvendinant bendrą prekybos politiką turėtų būti skatinami privalomi įmonių socialinės atsakomybės standartai, instruktuojant ir remiant privatųjį sektorių socialiniu požiūriu atsakingos praktikos klausimais; mano, kad įmonių socialinės atsakomybės standartai ypač svarbūs transporto tinkluose; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais ekspertų ir logistikos bendrovių taikomus naujus bendradarbiavimu grindžiamus visiško netoleravimo metodus; mano, kad Komisija turėtų apsvarstyti, kokiu būdu geriausiai užtikrinti, kad atitinkamos teisinės sistemos geriau reaguotų į riziką, susijusią su elektronine prekyba ir komercine reklama internetu ir ne internetu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina teigiamą nevyriausybinių organizacijų ir pilietinės visuomenės ne tik vaidmenį, kurį jos atlieka kovojant su neteisėta prekyba laukine flora ir fauna, be kita ko, ir didinant informuotumą, tiek ES, tiek trečiųjų šalių, kurios yra šios laukinės floros ir faunos kilmės šalys, teritorijoje, bet ir pagal ES laisvosios prekybos susitarimus numatytose nacionalinėse patariamosiose grupėse atliekamą lemiamą vaidmenį vykdant prekybos ir tvaraus vystymosi nuostatų įgyvendinimo stebėseną; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teigiamai vertina 2016 m. kovo mėn. Bakingamo Rūmuose (Londonas) judėjimo „United for Wildlife“ už transporto sritį atsakingos darbo grupės pateiktą deklaraciją, kuria siekiama įtraukti privačiojo sektoriaus subjektus sprendžiant klausimus, susijusius su transporto ir muitinės procedūrų, kuriais neteisėta prekyba besiverčiantys asmenys naudojasi, pažeidžiamumu, taip pat pagerinti dalijimąsi informacija visose pasaulinių tiekimo grandinių grandyse ir prekybos maršrutų atkarpose; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su nevyriausybinėmis organizacijomis mažinant neteisėtos prekybos mastą, keičiant vartotojų elgesį ir mažinant neteisėtų laukinių augalų ir gyvūnų produktų paklausą, šiuo tikslu vykdant kampanijas, kuriomis siekiama didinti informuotumą klausimais, susijusiais su kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais uždaviniu, ypač šalyse, kuriose šių produktų paklausa didelė; |
| --- | --- |

22.

ES teisinė sistema ir prekybos susitarimai

| 23. | mano, kad esamoje vidaus teisės sistemoje šiuo metu ES valstybių narių svarbiausia užduotis ir prioritetas yra įgyvendinti galiojančias taisykles; vis dėlto pripažįsta, kad, siekiant uždrausti tiekti rinkai, pervežti ir įsigyti laukinių augalų, kurie pagal trečiųjų šalių teisines sistemas yra paruošti ar įsigyti tose šalyse neteisėtai, reikėtų išnagrinėti papildomas nuostatas, atsižvelgiant į kitose valstybėse taikomas tokias taisykles; mano, kad dabartinė teisės sistema taip pat turėtų būti išnagrinėta, siekiant geriau spręsti rizikos, susijusios su elektronine prekyba, klausimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pritaria požiūriui, kad į būsimus ES prekybos susitarimus turi būti įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama kovoti su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl TPIP prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus, nes ji taip laikosi savo įsipareigojimo užtikrinti darnų vystymąsi; pažymi, kad JAV, sudarydama prekybos susitarimus, siekė susiderėti dėl prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais standartų, be kita ko, ribodamos žvejybos subsidijas; pabrėžia, kad visuose būsimuose ES laisvosios prekybos susitarimuose turėtų būti suderėta dėl griežtos laukinių augalų ir gyvūnų apsaugos nuostatų, įskaitant nuostatas ir įsipareigojimus, kuriais būtų siekiama tinkamai įgyvendinti daugiašalius susitarimus dėl aplinkos apsaugos ir kurie būtų įtraukti į prekybos ir darnaus vystymosi skyrius; |
| --- | --- |

25.

| 26. | teigiamai vertina ES platesnio užmojo požiūrį į gyvosios gamtos apsaugą ES ir Vietnamo laisvosios prekybos susitarimo prekybos ir darnaus vystymosi skyriuje, kuris apima ne tik įsipareigojimus tinkamai įgyvendinti daugiašalius susitarimus dėl aplinkos apsaugos, pvz., CITES, Biologinė įvairovės konvenciją (angl. CBD) ir Tarptautinę konvenciją dėl banginių medžioklės reguliavimo, bet ir nuostatas, susijusias su prekybos pajėgumo stiprinimu, keitimusi informacija ir informuotumo didinimu, ir ragina ES ir valstybes nares užtikrinti tinkamą šių įsipareigojimų ir nuostatų įgyvendinimą; mano, kad šie įsipareigojimai turėtų būti įvykdomi siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuolatinį reikalavimų laikymąsi, be kita ko, numatant deramą vaidmenį nevyriausybinėms ir pilietinės visuomenės organizacijoms; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pritaria strategijoje „Prekyba visiems“ išdėstytam požiūriui, kad kovos su korupcija nuostatas reikia įtraukti į būsimus prekybos susitarimus, atsižvelgiant į tai, kad žinoma, koks vaidmuo tenka korupcijai sudarant palankesnes sąlygas neteisėtai prekybai laukiniais augalais ir gyvūnais, taip pat į ES įsipareigojimą įgyvendinti prekybos politiką, kuria skatinamas darnus vystymasis ir kuri padės pasiekti visuotinių tikslų, dėl kurių susitarta rengiant 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkę; |
| --- | --- |

27.

Rekomendacijos

| 28. | pritaria požiūriui dėl ES prekybos politikos, kad pirmenybę reikia teikti ne tik kovai su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais, bet į visus būsimus susitarimus įtraukti nuostatas, kuriomis siekiama ją sumažinti ir galiausiai panaikinti, taip pat griežtas ir veiksmingas papildomas priemones, ypač susijusias su mokymu, prevencija ir sankcijų taikymu miškotvarkos, sveikatos apsaugos ir muitų srityse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad dėl jokio ES prekybos politikos aspekto neturėtų būti užkirstas kelias ES ir jos prekybos partneriams priimti sprendimus, kurie būtų būtini siekiant užtikrinti laukinės gamtos ir gamtos išteklių apsaugą, jei tokiomis priemonėmis siekiama teisėtų viešosios politikos tikslų ir jos nėra savavališka ar nepagrįsta diskriminacija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad nėra vieno visiems tinkančio sprendimo siekiant užtikrinti pasaulio laukinės gamtos tvarumą ir kovoti su neteisėta prekyba; atsižvelgdamas į tai, primena, kad reikia užtikrinti visapusišką lankstumą ir keistis informacija, duomenimis ir gerąja praktika, kad būtų palengvintas dialogas siekiant tvirtesnio bendradarbiavimo, atsižvelgiant į tarpvalstybinį šios rūšies pažeidimo pobūdį; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rekomenduoja ES valstybėms narėms apsvarstyti politinius sprendimus, kaip būtų galima pašalinti visas likusias teisines spragas, dėl kurių atvejais, kai neteisėtai įgyjami laukiniai augalai ir gyvūnai bei laukinės gamtos produktai, galėtų būti sudarytos palankesnės jų „išplovimo“ sąlygos; taip pat šiuo atžvilgiu rekomenduoja vykdyti išsamią stebėseną ir efektyviai naudotis esamais ištekliais ir agentūromis, siekiant įgyvendinti šį tikslą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina ES ir jos valstybes nares apsvarstyti galimybę Europos lygmeniu uždrausti prekybą dramblio kaulu, jo eksportą arba reeksportą ES ir už jos ribų, įskaitant iki konvencijos pasirašymo į apyvartą patekusį dramblio kaulą, laikantis PPO teisės nuostatų; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reikalauja pakankamai lėšų skirti politikai ir priemonėms, kurias vykdant siekiama įgyvendinti ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais tikslus, taigi ir, be kita ko, tiekti išteklius trečiosioms šalims pajėgumui stiprinimui, visų pirma muitinės procedūroms, valdžios institucijų veiklai, skaidrumui ir geram valdymui užtikrinti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prašo, kad Komisija ir valstybės narės tęstų bendradarbiavimą su visais susijusiais subjektais, siekiant užtikrinti integruotą požiūrį, kuriuo siekiama ne tik panaikinti neteisėtus laukinių augalų ir gyvūnų bei jų produktų įsigijimo šaltinius, bet ir imtis veiksmų, kad rinkose, kuriose šie produktai paklausūs, būtų sumažinta jų paklausa ir padidintas informuotumas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prašo valstybių narių ir Komisijos labiau stengtis užtikrinti, kad neteisėtoje prekyboje laukiniais augalais ir gyvūnais dalyvaujantys neteisėti nusikalstami tinklai ir sindikatai būtų sužlugdyti, panaikinti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip pat prašo valstybių narių užtikrinti, kad už nusikaltimus, susijusius su laukine gamta, numatytos nuobaudos ir bausmės būtų proporcingos ir atgrasančios bei, kai tinka, atitiktų įsipareigojimus, kaip apibrėžta JT konvencijoje prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina ES, atsižvelgiant į PPO sistemos taikymo sritį, ištirti, kaip pasaulio prekybos ir aplinkos apsaugos sistemos galėtų geriau viena kitą papildyti, visų pirma turint omenyje tai, kad šiuo metu dirbama stengiantis sustiprinti PPO ir daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų suderinamumą, ir prekybos lengvinimo susitarimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad turėtų būti išnagrinėtos papildomos PPO ir CITES bendradarbiavimo galimybės, visų pirma kalbant apie techninės pagalbos teikimą besivystančių šalių pareigūnams ir jų pajėgumų stiprinimą prekybos ir aplinkos apsaugos srityje; prašo Komisijos šį klausimą toliau svarstyti diskusijose po Nairobio konferencijos ir aptariant būsimus elementus, kurie bus nagrinėjami kitoje ministrų konferencijoje Buenos Airėse 2017 m.; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, CITES šalims, Jungtinių Tautų Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biurui, Pasaulio muitinių organizacijai, Pasaulio prekybos organizacijai ir Interpolui. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  OL L 61, 1997 3 3, p. 1.

(2)  OL L 328, 2008 12 6, p. 28.

---

2017 m. kovo 14 d., antradienis

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/40

---

P8_TA(2017)0065

Arklinių šeimos gyvūnų atsakingas laikymas ir priežiūra

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl arklinių šeimos gyvūnų atsakingo laikymo ir priežiūros (2016/2078(INI))

(2018/C 263/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 39, 42 ir 43 straipsnius dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir bendros žuvininkystės politikos (BŽP) veikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 39, 42 ir 43 straipsnius dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ir bendros žuvininkystės politikos (BŽP) veikimo,

| — | atsižvelgdamas į SESV 114 straipsnį dėl bendrosios rinkos sukūrimo ir veikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 114 straipsnį dėl bendrosios rinkos sukūrimo ir veikimo,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į SESV 168 straipsnio 4 dalies b punktą dėl priemonių veterinarijos ir fitosanitarijos srityse, kuriomis tiesiogiai siekiama apsaugoti visuomenės sveikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 168 straipsnio 4 dalies b punktą dėl priemonių veterinarijos ir fitosanitarijos srityse, kuriomis tiesiogiai siekiama apsaugoti visuomenės sveikatą,

| — | atsižvelgdamas į SESV 13 straipsnį, kuriame nustatyta, kad, rengdamos ir įgyvendindamos Sąjungos žemės ūkio, žuvininkystės politiką, transporto politiką, vidaus rinkos, mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir kosmoso politiką, Sąjunga ir valstybės narės turi visokeriopai atsižvelgti į gyvūnų, kaip juslių gyvių, gerovės reikalavimus, taip pat gerbti valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus, papročius, ypač susijusius su religinėmis apeigomis, kultūros tradicijomis ir vietos paveldu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 13 straipsnį, kuriame nustatyta, kad, rengdamos ir įgyvendindamos Sąjungos žemės ūkio, žuvininkystės politiką, transporto politiką, vidaus rinkos, mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir kosmoso politiką, Sąjunga ir valstybės narės turi visokeriopai atsižvelgti į gyvūnų, kaip juslių gyvių, gerovės reikalavimus, taip pat gerbti valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus, papročius, ypač susijusius su religinėmis apeigomis, kultūros tradicijomis ir vietos paveldu,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai (Gyvūnų sveikatos teisės aktas) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai (Gyvūnų sveikatos teisės aktas) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas ir iš dalies keičiantį Direktyvas 64/432/EEB ir 93/119/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1255/97 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas ir iš dalies keičiantį Direktyvas 64/432/EEB ir 93/119/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1255/97 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 24 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1099/2009 dėl žudomų gyvūnų apsaugos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 24 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1099/2009 dėl žudomų gyvūnų apsaugos (3),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/262, kuriuo pagal Tarybos direktyvas 90/427/EEB ir 2009/156/EB nustatomos arklinių šeimos gyvūnų tapatybės nustatymo metodų taisyklės (Arklinių paso reglamentas) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/262, kuriuo pagal Tarybos direktyvas 90/427/EEB ir 2009/156/EB nustatomos arklinių šeimos gyvūnų tapatybės nustatymo metodų taisyklės (Arklinių paso reglamentas) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1012 dėl zootechninių ir genealoginių reikalavimų, taikomų grynaveislių veislinių gyvūnų ir hibridinių veislinių kiaulių veisimui, prekybai jais bei jų genetinės medžiagos produktais ir jų įvežimui į Sąjungą, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 652/2014, Tarybos direktyvos 89/608/EEB ir 90/425/EEB bei panaikinami tam tikri gyvūnų veisimo srities aktai (Gyvūnų veisimo reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1012 dėl zootechninių ir genealoginių reikalavimų, taikomų grynaveislių veislinių gyvūnų ir hibridinių veislinių kiaulių veisimui, prekybai jais bei jų genetinės medžiagos produktais ir jų įvežimui į Sąjungą, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 652/2014, Tarybos direktyvos 89/608/EEB ir 90/425/EEB bei panaikinami tam tikri gyvūnų veisimo srities aktai (Gyvūnų veisimo reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (7),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 23 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą Zuchtvieh-Export GmbH / Stadt Kempten, C-424/13, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 23 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą Zuchtvieh-Export GmbH / Stadt Kempten, C-424/13,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1337/2013, kuriuo nustatomos Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 (8) taikymo taisyklės, susijusios su mėsos kilmės šalies arba kilmės vietos nuorodomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1337/2013, kuriuo nustatomos Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 (8) taikymo taisyklės, susijusios su mėsos kilmės šalies arba kilmės vietos nuorodomis,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tyrimo švietimo ir informavimo apie gyvūnų gerovę klausimu (angl. EDUCAWEL) išvadas (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tyrimo švietimo ir informavimo apie gyvūnų gerovę klausimu (angl. EDUCAWEL) išvadas (9),

| — | atsižvelgdamas į subsidiarumo ir proporcingumo principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į subsidiarumo ir proporcingumo principus,

| — | atsižvelgdamas į Europos konvenciją dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konvenciją dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A8-0014/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A8-0014/2017),

| A. | kadangi ES arklinių šeimos gyvūnų sektoriaus vertė viršija 100 mlrd. EUR per metus (10) ir vien 2013 m. papildoma bendra apyvarta iš lažybų sudarė 27,3 mlrd. EUR, o 1,1 mlrd. EUR gavo valstybių narių vyriausybės (11); |
| --- | --- |

A.

kadangi ES arklinių šeimos gyvūnų sektoriaus vertė viršija 100 mlrd. EUR per metus (10) ir vien 2013 m. papildoma bendra apyvarta iš lažybų sudarė 27,3 mlrd. EUR, o 1,1 mlrd. EUR gavo valstybių narių vyriausybės (11);

| B. | kadangi vien žirginio sporto sektoriuje sukuriama apie 900 000 darbo vietų, 5–7 arklinių šeimos gyvūnai užtikrina vieną darbo vietą visą darbo dieną dirbančiam asmeniui, o neperkeltinas darbas dirbamas kaimo vietovėse, kurios šiuo metu ekonomiškai pažeidžiamos; |
| --- | --- |

B.

kadangi vien žirginio sporto sektoriuje sukuriama apie 900 000 darbo vietų, 5–7 arklinių šeimos gyvūnai užtikrina vieną darbo vietą visą darbo dieną dirbančiam asmeniui, o neperkeltinas darbas dirbamas kaimo vietovėse, kurios šiuo metu ekonomiškai pažeidžiamos;

| C. | kadangi arklinių šeimos gyvūnų sektorius atitinka ES kaimo plėtros politikos, kuri grindžiama žemės ūkio rentabilumu, tausiu gamtos išteklių valdymu ir socialinės įtraukties skatinimu kaimo vietovėse, tikslus; kadangi arklinių šeimos gyvūnai iki šiol labai naudojami žemės ūkyje ir randama naujų būdų juos panaudoti, pvz., asilių pienui gaminti, be to, įžvelgiamos naujos tolesnio šios produkcijos vystymo galimybės ir nauda gamintojams ir vartotojams; |
| --- | --- |

C.

kadangi arklinių šeimos gyvūnų sektorius atitinka ES kaimo plėtros politikos, kuri grindžiama žemės ūkio rentabilumu, tausiu gamtos išteklių valdymu ir socialinės įtraukties skatinimu kaimo vietovėse, tikslus; kadangi arklinių šeimos gyvūnai iki šiol labai naudojami žemės ūkyje ir randama naujų būdų juos panaudoti, pvz., asilių pienui gaminti, be to, įžvelgiamos naujos tolesnio šios produkcijos vystymo galimybės ir nauda gamintojams ir vartotojams;

| D. | kadangi arklinių šeimos gyvūnų sektorius aktyviai prisideda prie strategijos „Europa 2020“ siekio užtikrinti tvarų augimą, pagrįstą tiek žalesne ekonomika, tiek įtraukiu augimu, ir kadangi arklinių šeimos gyvūnų sektorius svarbus dėl didžiulio savo indėlio į aplinkosauginį, ekonominį ir socialinį vystymąsi kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

D.

kadangi arklinių šeimos gyvūnų sektorius aktyviai prisideda prie strategijos „Europa 2020“ siekio užtikrinti tvarų augimą, pagrįstą tiek žalesne ekonomika, tiek įtraukiu augimu, ir kadangi arklinių šeimos gyvūnų sektorius svarbus dėl didžiulio savo indėlio į aplinkosauginį, ekonominį ir socialinį vystymąsi kaimo vietovėse;

| E. | kadangi Europos Sąjunga yra didžiausia pasaulyje žirginio sporto rinka (12); |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjunga yra didžiausia pasaulyje žirginio sporto rinka (12);

| F. | kadangi arklinių šeimos gyvūnai, kuriuos ir žmones nuo senovės sieja gilus ryšys ir kurių ES yra maždaug 7 mln., naudojami įvairiausiais tikslais – nuo varžybų ir pramogų iki darbo transporto, turizmo, elgsenos, reabilitacijos ir mokomosios terapijos, sporto, švietimo, miškininkystės ir žemės ūkio srityse, jie yra pieno ir mėsos produktų šaltiniai, naudojami moksliniams tyrimams ir gali būti laukiniai bei pusiau sulaukėję; kadangi šie arklinių šeimos gyvūnai taip pat padeda išsaugoti biologinę įvairovę ir kaimo tvarumą bei gali atlikti keletą šių vaidmenų per savo gyvenimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi arklinių šeimos gyvūnai, kuriuos ir žmones nuo senovės sieja gilus ryšys ir kurių ES yra maždaug 7 mln., naudojami įvairiausiais tikslais – nuo varžybų ir pramogų iki darbo transporto, turizmo, elgsenos, reabilitacijos ir mokomosios terapijos, sporto, švietimo, miškininkystės ir žemės ūkio srityse, jie yra pieno ir mėsos produktų šaltiniai, naudojami moksliniams tyrimams ir gali būti laukiniai bei pusiau sulaukėję; kadangi šie arklinių šeimos gyvūnai taip pat padeda išsaugoti biologinę įvairovę ir kaimo tvarumą bei gali atlikti keletą šių vaidmenų per savo gyvenimą;

| G. | kadangi atsakingas arklinių šeimos gyvūnų laikymas ir priežiūra prasideda nuo deramo dėmesio gyvūnų sveikatai ir gerovės sąlygoms ir kadangi vykdant visą su arklinių šeimos gyvūnais susijusią veiklą pagrindinis dėmesys, savo ruožtu, turi būti skiriamas gerovės klausimams; kadangi ES lygmens reglamentavimo aplinka skirtingose valstybėse narėse skiriasi ir kadangi teisės aktai ES įgyvendinami nevienodai, o dėl to iškraipoma konkurencija ir nukenčia gyvūnų gerovė; |
| --- | --- |

G.

kadangi atsakingas arklinių šeimos gyvūnų laikymas ir priežiūra prasideda nuo deramo dėmesio gyvūnų sveikatai ir gerovės sąlygoms ir kadangi vykdant visą su arklinių šeimos gyvūnais susijusią veiklą pagrindinis dėmesys, savo ruožtu, turi būti skiriamas gerovės klausimams; kadangi ES lygmens reglamentavimo aplinka skirtingose valstybėse narėse skiriasi ir kadangi teisės aktai ES įgyvendinami nevienodai, o dėl to iškraipoma konkurencija ir nukenčia gyvūnų gerovė;

| H. | kadangi arklinių šeimos gyvūnai – turint galvoje jų populiacijos dydį – yra daugiausia vežami gyvūnai Europoje (13) ir kadangi gyvūnų vežimo laikas kelia didelį susirūpinimą ES piliečiams, kurie reikalauja jį trumpinti, nes kai kada arklinių šeimos gyvūnai į ES ir iš jos vežami transporto priemonėmis, kurios nėra tinkamos jiems vežti ilgais atstumais sausuma, jūra ir oru, kol pasiekiama galutinė jų paskirties vieta; |
| --- | --- |

H.

kadangi arklinių šeimos gyvūnai – turint galvoje jų populiacijos dydį – yra daugiausia vežami gyvūnai Europoje (13) ir kadangi gyvūnų vežimo laikas kelia didelį susirūpinimą ES piliečiams, kurie reikalauja jį trumpinti, nes kai kada arklinių šeimos gyvūnai į ES ir iš jos vežami transporto priemonėmis, kurios nėra tinkamos jiems vežti ilgais atstumais sausuma, jūra ir oru, kol pasiekiama galutinė jų paskirties vieta;

| I. | kadangi duomenys apie arklinių šeimos gyvūnų judėjimą komerciniais tikslais fiksuojami taikant Prekybos kontrolės ir ekspertizių sistemą (TRACES), tačiau jie paskelbiami tik kartą per metus ir dvejais metais vėliau; |
| --- | --- |

I.

kadangi duomenys apie arklinių šeimos gyvūnų judėjimą komerciniais tikslais fiksuojami taikant Prekybos kontrolės ir ekspertizių sistemą (TRACES), tačiau jie paskelbiami tik kartą per metus ir dvejais metais vėliau;

| J. | kadangi kompetentingos institucijos ir kitos organizacijos, galėdamos lengvai gauti duomenis, galėtų atlikti geresnę poveikio gyvūnų sveikatai stebėseną ir tirti vėlesnes menko biologinio saugumo indikacijas; |
| --- | --- |

J.

kadangi kompetentingos institucijos ir kitos organizacijos, galėdamos lengvai gauti duomenis, galėtų atlikti geresnę poveikio gyvūnų sveikatai stebėseną ir tirti vėlesnes menko biologinio saugumo indikacijas;

| K. | kadangi turimų duomenų nepakanka, kad būtų galima tiesiogiai kiekybiškai įvertinti, kiek arklinių šeimos gyvūnų naudojama smulkiuosiuose ir pusiau natūriniuose ūkiuose, kurių nemažai randama naujesnėse valstybėse narėse, bei turizmo sektoriuje; |
| --- | --- |

K.

kadangi turimų duomenų nepakanka, kad būtų galima tiesiogiai kiekybiškai įvertinti, kiek arklinių šeimos gyvūnų naudojama smulkiuosiuose ir pusiau natūriniuose ūkiuose, kurių nemažai randama naujesnėse valstybėse narėse, bei turizmo sektoriuje;

| L. | kadangi Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija (OIE) 2016 m. gegužės mėn. priėmė gaires dėl darbui naudojamų arklinių šeimos gyvūnų (14), susijusias su penkių pagrindinių gyvūnų laisvių – laisvės nepatirti bado, troškulio ir būti deramai šeriamiems, laisvės nepatirti baimės ir kančių, laisvės nepatirti fizinio ir šilumos diskomforto, laisvės nepatirti skausmo, taip pat įprastos (kuo įprastesnės) elgsenos laisvės – užtikrinimu; |
| --- | --- |

L.

kadangi Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija (OIE) 2016 m. gegužės mėn. priėmė gaires dėl darbui naudojamų arklinių šeimos gyvūnų (14), susijusias su penkių pagrindinių gyvūnų laisvių – laisvės nepatirti bado, troškulio ir būti deramai šeriamiems, laisvės nepatirti baimės ir kančių, laisvės nepatirti fizinio ir šilumos diskomforto, laisvės nepatirti skausmo, taip pat įprastos (kuo įprastesnės) elgsenos laisvės – užtikrinimu;

| M. | kadangi arklinių šeimos gyvūnai vietovėse ir kaimo regionuose užtikrina vertingą darbą ir pajamas iš žemės ūkio, su arklinių šeimos gyvūnais susijusios veiklos ir turizmo, kurių neįmanoma perkelti, tačiau kai kurių arklinių šeimos gyvūnų gerovei gresia pavojus, o turistai pernelyg dažnai neturi pakankamų žinių, kad pastebėtų gerovės problemas ir imtųsi veiksmų joms spręsti (15); |
| --- | --- |

M.

kadangi arklinių šeimos gyvūnai vietovėse ir kaimo regionuose užtikrina vertingą darbą ir pajamas iš žemės ūkio, su arklinių šeimos gyvūnais susijusios veiklos ir turizmo, kurių neįmanoma perkelti, tačiau kai kurių arklinių šeimos gyvūnų gerovei gresia pavojus, o turistai pernelyg dažnai neturi pakankamų žinių, kad pastebėtų gerovės problemas ir imtųsi veiksmų joms spręsti (15);

| N. | kadangi tai, jog sektoriuje pradėtas taikyti gerovės ženklas, gali padėti užtikrinti, kad veikla būtų vykdoma tinkamai, o visuomenė gautų būtiną informaciją; |
| --- | --- |

N.

kadangi tai, jog sektoriuje pradėtas taikyti gerovės ženklas, gali padėti užtikrinti, kad veikla būtų vykdoma tinkamai, o visuomenė gautų būtiną informaciją;

| O. | kadangi, arklinių šeimos gyvūnus veisiant neribotai, be atrankos ir neatsakingai, kai kurie gyvūnai gali netekti ekonominės vertės, o neretai ir patirti dideles gerovės problemas, ypač ekonomikos nuosmukio metu; kadangi Parlamentas ir Taryba neseniai priėmė teisės aktus dėl zootechninių ir genealoginių sąlygų, taikomų veisiant grynaveislius veislinius, įskaitant arklinių šeimos, gyvūnus: taip siekiama užtikrinti, kad ES veisimo sektorius taptų konkurencingesnis ir geriau organizuotas, bei gerinti prieinamą informaciją apie grynaveislių veislinių gyvūnų veisimą ir grynaveislius veislinius – ypač arklinių šeimos – gyvūnus; |
| --- | --- |

O.

kadangi, arklinių šeimos gyvūnus veisiant neribotai, be atrankos ir neatsakingai, kai kurie gyvūnai gali netekti ekonominės vertės, o neretai ir patirti dideles gerovės problemas, ypač ekonomikos nuosmukio metu; kadangi Parlamentas ir Taryba neseniai priėmė teisės aktus dėl zootechninių ir genealoginių sąlygų, taikomų veisiant grynaveislius veislinius, įskaitant arklinių šeimos, gyvūnus: taip siekiama užtikrinti, kad ES veisimo sektorius taptų konkurencingesnis ir geriau organizuotas, bei gerinti prieinamą informaciją apie grynaveislių veislinių gyvūnų veisimą ir grynaveislius veislinius – ypač arklinių šeimos – gyvūnus;

| P. | kadangi nuo 2008 m. vakarinėse valstybėse narėse padaugėjo atvejų, kai arklinių šeimos gyvūnai paliekami be globos, ypač juos laikyti tapus pernelyg didele prabanga ir veikiau didele finansine našta, o ne pajamų šaltiniu; kadangi Komisija ir valstybės narės nesiėmė tinkamų ir reikiamų veiksmų šiai problemai spręsti; |
| --- | --- |

P.

kadangi nuo 2008 m. vakarinėse valstybėse narėse padaugėjo atvejų, kai arklinių šeimos gyvūnai paliekami be globos, ypač juos laikyti tapus pernelyg didele prabanga ir veikiau didele finansine našta, o ne pajamų šaltiniu; kadangi Komisija ir valstybės narės nesiėmė tinkamų ir reikiamų veiksmų šiai problemai spręsti;

| Q. | kadangi dauguma tokio elgesio atvejų siejami su privačiais savininkais ir didžiajai Europos profesionalios arklininkystės sektoriaus daliai jie nebūdingi; |
| --- | --- |

Q.

kadangi dauguma tokio elgesio atvejų siejami su privačiais savininkais ir didžiajai Europos profesionalios arklininkystės sektoriaus daliai jie nebūdingi;

| R. | kadangi arklinių šeimos gyvūnai linkę bendrauti ir turi kognityvinių gebėjimų bei yra linkę stipriai prisirišti ir kadangi jie naudojami vykdant įvairias švietimo ir mokymo programas, taip pat terapijos ir reabilitacijos programas, įskaitant susijusias su autizmo spektro sutrikimais, cerebriniu vaikų paralyžiumi, cerebrovaskuliarinėmis komplikacijomis, mokymosi ar kalbos negalia ir sunkumais, nusikaltėlių reabilitacija, psichoterapija, potrauminio streso sukeltais sutrikimais ir priklausomybės programomis; |
| --- | --- |

R.

kadangi arklinių šeimos gyvūnai linkę bendrauti ir turi kognityvinių gebėjimų bei yra linkę stipriai prisirišti ir kadangi jie naudojami vykdant įvairias švietimo ir mokymo programas, taip pat terapijos ir reabilitacijos programas, įskaitant susijusias su autizmo spektro sutrikimais, cerebriniu vaikų paralyžiumi, cerebrovaskuliarinėmis komplikacijomis, mokymosi ar kalbos negalia ir sunkumais, nusikaltėlių reabilitacija, psichoterapija, potrauminio streso sukeltais sutrikimais ir priklausomybės programomis;

| S. | kadangi savininkams, nebepajėgiantiems reikiamai pasirūpinti savo arklinių šeimos gyvūnais, tenka priimti nelengvą sprendimą – iš dalies dėl didelių veterinarinių išlaidų – ir kadangi kai kuriose valstybėse narėse savininkai, nebepakeliantys veterinarinės priežiūros išlaidų ir išlaidų, susijusių su arklinių šeimos gyvūno gerovės poreikių užtikrinimu, pernelyg dažnai iš karto griebiasi brangiai kainuojančios eutanazijos; kadangi kitose valstybėse narėse arklinių šeimos gyvūnui eutanazija gali būti atliekama tik kilus aiškiai neatidėliotinai veterinarinei būtinybei, neatsižvelgiant į ilgalaikę atitinkamo gyvūno gerovę; |
| --- | --- |

S.

kadangi savininkams, nebepajėgiantiems reikiamai pasirūpinti savo arklinių šeimos gyvūnais, tenka priimti nelengvą sprendimą – iš dalies dėl didelių veterinarinių išlaidų – ir kadangi kai kuriose valstybėse narėse savininkai, nebepakeliantys veterinarinės priežiūros išlaidų ir išlaidų, susijusių su arklinių šeimos gyvūno gerovės poreikių užtikrinimu, pernelyg dažnai iš karto griebiasi brangiai kainuojančios eutanazijos; kadangi kitose valstybėse narėse arklinių šeimos gyvūnui eutanazija gali būti atliekama tik kilus aiškiai neatidėliotinai veterinarinei būtinybei, neatsižvelgiant į ilgalaikę atitinkamo gyvūno gerovę;

| T. | kadangi ne vienoje Sąjungai nepriklausančioje valstybėje arklinių šeimos gyvūnai nelaikomi maistiniais gyvūnais ir kadangi paprastai arkliena iš šių šalių importuojama siekiant ją parduoti ir pateikti ES rinkai; kadangi dėl šios padėties kyla klausimų dėl gerovės ir iškraipoma konkurencija, nes šiuo metu ES neleidžia į žmonių maisto grandinę įtraukti Europos arklių, kurių iš pradžių nebuvo ketinama naudoti mėsos produktų gamybai ir skersti, mėsos, nors importuojant mėsą iš trečiųjų šalių elgiamasi lanksčiau; |
| --- | --- |

T.

kadangi ne vienoje Sąjungai nepriklausančioje valstybėje arklinių šeimos gyvūnai nelaikomi maistiniais gyvūnais ir kadangi paprastai arkliena iš šių šalių importuojama siekiant ją parduoti ir pateikti ES rinkai; kadangi dėl šios padėties kyla klausimų dėl gerovės ir iškraipoma konkurencija, nes šiuo metu ES neleidžia į žmonių maisto grandinę įtraukti Europos arklių, kurių iš pradžių nebuvo ketinama naudoti mėsos produktų gamybai ir skersti, mėsos, nors importuojant mėsą iš trečiųjų šalių elgiamasi lanksčiau;

| 1. | pripažįsta didelį ekonominį, aplinkosauginį ir socialinį arklinių šeimos gyvūnų indėlį visoje ES, taip pat tokias svarbias su tuo tiesiogiai susijusias kultūrines ir mokomąsias vertybes, kaip pagarba gyvūnams ir aplinkai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad ūkininkai, siekiantys įvairinti savo veiklą ir plėsti savo pajamų bazę, arklinių šeimos gyvūnus žemės ūkio valdose vis dažniau naudoja švietimui, sportui, terapijai ir pramogoms, ir pabrėžia, kad turint arklinių šeimos gyvūnų lengviau užtikrinti ūkininkavimo veiklos daugiafunkciškumą, o tai padeda skatinti užimtumą kaimo vietovėse ir prisideda prie miesto ir kaimo ryšio, vietos tvarumo ir sanglaudos vystymo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina ES lygmeniu labiau pripažinti arklinių šeimos gyvūnų sektoriaus svarbą ir jo naudą kaimo ekonomikai, nes tai didžiulis indėlis siekiant ES bendrųjų ir strateginių tikslų, taip pat labiau jį įtraukti į įvairius BŽŪP komponentus, įskaitant tiesioginę paramą pagal pirmąjį arba antrąjį ramstį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, jog, esant gerai arklinių šeimos gyvūnų būklei ir gerovei, didėja tiek ūkių, tiek įmonių ekonominis našumas ir tai naudinga kaimo ekonomikai apskritai, be to, turi būti atsižvelgiama į tai, kad ES piliečiai vis labiau reikalauja laikytis aukštesnių gyvūnų sveikatos ir gerovės standartų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją suteikti arklinių šeimos gyvūnams darbui naudojamo gyvūno statusą, nes jie yra svarbi žemės ūkio veiklos priemonė Europos kaimo – ypač kalnuotose ir sunkiai pasiekiamose – vietovėse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad arklinių šeimos gyvūnų savininkai turėtų būti įgiję minimalių žinių apie arklinių šeimos gyvūnų auginimą ir kad tampant savininku turi būti prisiimama asmeninė pareiga laikytis savo globojamų gyvūnų sveikatos ir gerovės standartų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad arklinių šeimos gyvūnų savininkų – o taip pat ir valstybių narių – žinių mainai turėtų būti svarbi priemonė šiems poreikiams užtikrinti, ir pažymi, kad, atsirandant naujoms mokslo žinioms, naujiems teisės aktams ir mokymosi metodams, arklių šeimos gyvūnų sektoriaus profesionalai tobulina savo darbo metodus, siekdami stiprinti arklinių šeimos gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad dauguma arklinių šeimos gyvūnų savininkų ir prižiūrėtojų elgiasi atsakingai; ypač pabrėžia, kad, taikant ekonomiškai rentabilias gamybos sistemas, didesnė aktyvesnio gyvūnų gerovės propagavimo sėkmės tikimybė; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad profesionalų veikla turi likti ekonomiškai rentabili veiksmingai reaguojant į naujus iššūkius, pvz., į ribotus gamtos išteklius, klimato kaitos poveikį arba naujų ligų atsiradimą ir plitimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares kurti sąlygas, kuriomis ūkių veikla būtų rentabili; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atsižvelgdamas į 10 OIE principų, atkreipia ypatingą dėmesį į būsimųjų gyvūnų gerovės informacijos centrų svarbą užtikrinant geresnį visapusišką teisės aktų laikymąsi ir nuoseklų taikymą, įskaitant informacijos ir geriausios praktikos gyvūnų gerovės klausimais sklaidą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją pavesti Eurostatui atlikti tyrimą, siekiant analizuoti poveikį, visais arklinių šeimos gyvūnų sektoriaus aspektais daromą ekonomikai, aplinkos apaugai ir socialinei sričiai, bei reguliariai teikti statistikos duomenis apie naudojamas arklinių šeimos gyvūnų paslaugas, jų vežimą ir skerdimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją parengti įvairiems vartotojams ir specialistams skirtas Europos gerosios praktikos, susijusios su arklinių šeimos gyvūnų sektoriumi, gaires konsultuojantis su suinteresuotosiomis arklinių šeimos gyvūnų sektoriaus šalimis ir organizacijomis bei remiantis esamais vadovais, įskaitant ypatingą dėmesį gyvūnų gerovei pagal jų rūšį, elgesiu grindžiamai priežiūrai ir gyvūnų priežiūrai baigiantis jų gyvenimo ciklui; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją užtikrinti vienodą ES gairių taikymą ir skirti išteklių šio dokumento vertimui raštu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją skatinti skirtingų valstybių narių geros praktikos ir švietimo programų gyvūnų gerovės srityje mainus bei rinkti su tuo susijusius duomenis, taip pat padėti rengti ir platinti informaciją apie tai, kaip užtikrinti arklinių šeimos gyvūnų poreikius – nesvarbu, koks yra jų vaidmuo – atsižvelgiant į vadinamąsias penkias laisves ir įtraukiant visą arklinių šeimos gyvūno gyvenimo ciklą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją rengiant savo Europos gerosios praktikos, susijusios su arklinių šeimos gyvūnų sektoriumi, gaires atsižvelgti į daugiafunkcį arklinių šeimos gyvūnų vaidmenį, įtraukiant patarimus dėl atsakingo veisimo, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei arklinių šeimos gyvūnų sterilizavimo naudos, dėl darbo turizmo, žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuose, deramo atitinkamų rūšių gyvūnų vežimo ir skerdimo bei apsaugos nuo nesąžiningos praktikos, įskaitant apsvaiginimą, ir rekomenduoja platinti šiuos patarimus veisėjams, arklinių šeimos gyvūnų bendrijoms, ūkiams, arklidžių savininkams, prieglaudoms, vežėjams ir skerdykloms bendradarbiaujant su ES pripažintomis reprezentacinėmis profesionaliomis žemės ūkio organizacijomis ir užtikrinant, kad jie būtų skelbiami įvairiais formatais ir kalbomis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti Europos žirgų tinklo ir Europos valstybinių žirgynų asociacijos darbą, nes jie atlieka svarbų vaidmenį vystant Europos arklininkystės sektorių kaip geriausios praktikos mainų platforma ir kaip tradicijų, įgūdžių, senųjų arklių veislių ir sektoriaus įtakos saugotojai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai ragina Komisiją plėsti savo švietimo apie ūkių gerovę išteklius, skirtus tiek tiesiogiai su arklinių šeimos gyvūnais susiduriantiems specialistams, pvz., veterinarijos gydytojams, gyvūnų veisėjams ir arklių savininkams, tiek platesniam vartotojų ratui, kad būtų įtraukti arklinių šeimos gyvūnų gerovės ir veisimo klausimai bei kartu akcentuojama mokymo ir informavimo svarba taikant ūkių konsultavimo sistemą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat naudotis žinių perdavimo sistemomis, siekiant dalytis gerąja praktika ir verslo modeliais, skatinti informavimą visais klausimais bei puoselėti inovacijas ir naujas idėjas; pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse žinių perdavimo sistemos arklinių šeimos gyvūnų sektoriuje jau veikia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją atnaujinti įsipareigojimą parengti Europos tvaraus ir atsakingo turizmo chartiją ir skleisti aiškią informaciją, siekiant padėti turistams ir suinteresuotosioms šalims pasirinkti tai, kas priimtina gerovės požiūriu, kai sprendžiama dėl to, ar naudotis darbui naudojamų arklinių šeimos gyvūnų paslaugomis; pabrėžia, kad ši chartija turėtų būti grindžiama galiojančiomis kokybiškomis chartijomis, kurias yra parengusios pripažintos reprezentacinės profesionalios žemės ūkio organizacijos, ir pažymi, kad vienose valstybėse narėse taikomos griežtos darbo sąlygų ir laiko gairės, o kitose tokios apsaugos pasigendama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją parengti valstybėms narėms gaires dėl gerovės požiūriu priimtino turizmo modelių atsižvelgiant į darbui naudojamų arklinių šeimos gyvūnų poreikius; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primygtinai ragina valstybes nares parengti savanoriškas darbo gaires, į kurias būtų įtrauktas kasdienis darbo laikas ir poilsio valandos, siekiant apsaugoti darbui naudojamus arklinių šeimos gyvūnus nuo pervargimo ir ekonominio išnaudojimo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją pasirūpinti, kad TRACES sistemos duomenys visuomenei būti prieinami gerokai anksčiau negu dabar; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, jog šiuo metu galiojantys ES teisės aktai dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir vykdant panašią veiklą buvo parengti siekiant apsaugoti gyvūnus nuo traumų ir kančių bei užtikrinti, kad jie būtų vežami tinkamomis sąlygomis ir laikotarpiais, ir reiškia susirūpinimą, kad nemažai valstybių narių valdžios institucijų nepakankamai gerai taiko ES teisės aktus dėl gyvūnų gerovės juos vežant; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją užtikrinti tinkamą šiuo metu galiojančių ES teisės aktų dėl gyvūnų vežimo taikymą, veiksmingą ir vienodą įgyvendinimą bei teisiškai privalomą atskaitomybę visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina arklinių šeimos gyvūnus eksportuojančias valstybes nares rasti būdų skatinti gyvūnus skersti savo teritorijoje, kad, esant galimybių, būtų išvengta gyvų arklinių šeimos gyvūnų vežimo, taip pat ragina Komisiją sukurti mechanizmą, skirtą veiksmingai stebėti, kaip pagal būsimą ir esamą teisinę sistemą laikomasi teisėkūros ir reglamentavimo nuostatų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prašo Komisijos pasiūlyti trumpesnę maksimalią kelionės ribą, kuri būtų taikoma visais atvejais, kai arkliai vežami skersti, remiantis Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) išvadomis ir sektoriaus specialistų parengtais arklinių šeimos gyvūnų vežimo vadovais bei atsižvelgiant į konkrečius skirtingų šalių arklininkystės sektorių ypatumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti gaires, skatinti ir remti mokslinius tyrimus bei įgyvendinti turimas mokslinių tyrimų arklinių šeimos gyvūnų gerovės juos skerdžiant srityje išvadas, siekiant sukurti humaniškus skerdimo metodus, kurie būtų labiau pritaikyti arklinių šeimos gyvūnams, ir išplatinti šias gaires kompetentingoms valstybių narių institucijoms; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai ir deramai įsipareigoti tikrinti jų teritorijoje veikiančias skerdyklas, kurios turi licenciją priimti arklinių šeimos gyvūnus, ir atlikti reguliarų auditą, siekiant įsitikinti, kad jos pajėgios pasirūpinti konkrečiais arklinių šeimos gyvūnų gerovės poreikiais, ypač susijusiais su įranga vietoje ir darbuotojų kvalifikacija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją įsipareigoti parengti ir patvirtinti gyvūnų gerovės rodiklius, kurie turėtų būti taikomi vertinant arklinių šeimos gyvūnų gerovę, įvardyti esamas problemas ir padėti skatinti gerinti padėtį, kartu užtikrinant praktinį įgyvendinimą ir naudą sektoriui, ir mano, kad svarbu įtraukti suinteresuotąsias šalis, kurios panašias priemones yra įgyvendinusios visoje ES, ir, nustatant gyvūnų gerovės rodiklius, dirbti glaudžiai bendradarbiaujant su arklinių šeimos gyvūnų sektoriaus profesionalių organizacijų atstovais; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti arklių savininkus jungtis į asociacijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į humaniško elgesio su arklinių šeimos gyvūnais ir jų gerovės svarbą bei į principą, kad bet koks žiaurus, žalojantis savininko, dresuotojo, arklininko ar kito asmens elgesys netoleruotinas niekur ir jokiomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares taikyti griežtesnius teisės aktus dėl netinkamo elgesio su gyvūnais ir jų palikimo be globos, įskaitant specialias priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias gyvūnų palikimui be globos, taip pat visapusiškai ir deramai ištirti pranešimus apie nehumanišką elgesį su arklinių šeimos gyvūnais ir jų gerovės reikalavimų nepaisymo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad tarp skirtingų rūšių arklinių šeimos gyvūnų esama skirtumų, dėl kurių skiriasi ir jų gerovės poreikiai, įskaitant susijusius su gyvūnų priežiūra baigiantis jų gyvenimo ciklui ir skerdimo reikalavimais; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją atlikti tyrimą ir užfiksuoti šiuos skirtumus bei parengti gaires pagal gyvūno rūšį, siekiant užtikrinti gerovės standartų laikymąsi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti su atskiroms rūšims tinkamomis auginimo sistemomis susijusius mokslinius tyrimus ir plėtrą arklinių šeimos gyvūnų sektoriuje, atsižvelgiant į įprastą arklinių šeimos gyvūnų, kaip pabėgti linkusių bandos gyvūnų, elgesį; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją pirmenybę teikti bandomajam projektui, siekiant išnagrinėti, kaip būtų galima panaudoti naujas ir esamas finansavimo programas, kad būtų atlyginta už gerus darbui naudojamų arklinių šeimos gyvūnų, įskaitant smulkiuosiuose ir pusiau natūriniuose ūkiuose laikomus gyvūnus, gerovės rezultatus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina valstybes nares užtikrinti visapusišką ir tinkamą Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/262 (Arklinių paso reglamentas) įgyvendinimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad veterinarinių vaistų kaina, išlaidos už skerdenos išmetimą ir eutanazija, kai ji leidžiama, gali savaime būti kliūtys arklinių šeimos gyvūno gyvybei nutraukti, o dėl to gyvūno kančios gali užsitęsti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina valstybes nares ištirti pranešimus apie nehumanišką elgesį vykdant eutanaziją ir gerovės reikalavimų pažeidimą, pvz., kai netinkamai naudojami vaistai, ir apie šiuos pažeidimus pranešti Komisijai; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pripažįsta, kad asilių ir kumelių pieno gamyba auga, ir ragina Komisiją parengti asilių ir kumelių pieno gamybos gaires; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina valstybes nares bendradarbiauti su profesionaliomis reprezentacinėmis pripažintomis žemės ūkio organizacijomis ir įsipareigoti dažniau tikrinti asilių ir kumelių pieno gamybos ūkius; |
| --- | --- |

42.

| 43. | reiškia didelį susirūpinimą dėl veterinarinių vaistų, kurių sudėtyje yra kumelingų kumelių kraujo serumo gonadotropino (KKKSG), importo ir naudojimo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisijos Sveikatos ir maisto audito bei analizės direktoratą atlikti auditą ir patikrinti, ar sertifikuoti KKKSG hormono gamintojai laikosi gyvūnų gerovės nuostatų gamybos metu, taip pat ištirti kumelių gerovę ir elgesį su jomis išgaunant vaistų pramonėje naudojamą hormoną ir parengti ataskaitą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad dar nesukurta teisinga skirtingus kiekvienos valstybės narės poreikius atitinkanti mokesčių sistema, kurią taikant profesionalūs arklinių šeimos gyvūnų augintojai galėtų gauti pajamas, būtinas ekonominei veiklai Europos arklinių šeimos gyvūnų ūkiuose palaikyti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi, kad, taikant teisingesnę arklininkystės sektoriaus mokesčių sistemą, sektorius galėtų veikti vienodomis sąlygomis, padidėtų su arklinių šeimos gyvūnais susijusios veiklos skaidrumas ir, savo ruožtu, kova su sukčiavimu bei būtų sprendžiamos šešėlinės ekonomikos problemos, o profesionalūs arklių augintojai galėtų gauti pajamas, būtinas savo ekonominei veiklai palaikyti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, jog, atliekant planuojamą PVM direktyvos peržiūrą, turėtų būti išaiškintas teisės aktas dėl arklininkystės sektoriui taikomo PVM, kad būtų skatinamas į užimtumą ir darbo vietų kūrimą orientuoto arklininkystės sektoriaus augimas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją imtis veiksmų, kad valstybės narės galėtų lanksčiau taikyti mažesnį PVM tarifą visai sektoriaus veiklai, ir mano, kad atlikus šį išaiškinimą turėtų būti sukurta suderinta, patikima ir tikslinė sumažintų PVM tarifų sistema, kurią taikant valstybės narės turėtų pakankamą veiksmų laisvę apibrėžti savo mokesčių politiką; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad sveikatos reikalavimai, taikomi Europoje gaminamai ir iš trečiųjų šalių importuojamai arklienai, skiriasi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, jog būtina nustatyti veiksmingą sistemą arklienai atsekti, ir pabrėžia, jog pageidautina, kad lygiaverčiai sveikatos ir maisto saugos reikalavimai bei importuojamų prekių atitiktis Europos vartotojams būtų užtikrinami nepriklausomai nuo vartojamos arklienos kilmės; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją imtis veiksmų ir atkurti ES galiojančių reikalavimų ir reikalavimų, kuriais vadovaujamasi atliekant patikrą prie sienų, pusiausvyrą bei tuo pačiu apsaugoti vartotojų sveikatą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | todėl ragina Komisiją reikalauti privaloma tvarka nurodyti visų perdirbtų arklienos produktų kilmės šalį; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją dažniau atlikti auditą už Sąjungos ribų veikiančiose skerdyklose, kurioms leidžiama arklieną eksportuoti į ES, ir sąlyginai stabdyti trečiosiose šalyse gaminamos arklienos, kuri neatitinka ES atsekamumo ir maisto saugos reikalavimų, importą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad būtina laužyti su arklinių šeimos gyvūnų gyvenimo ciklo pabaiga siejamą tabu; mano, jog tai, kad arkliui padedama baigti gyvenimą, nereiškia, kad jo negalima įtraukti į maisto grandinę; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti arklinių šeimos gyvūnų priežiūrai baigiantis jų gyvenimo ciklui, įskaitant didžiausio leistino paprastai naudojamų veterinarinių vaistų, pvz., fenilbutazono, liekanų kiekio nustatymą, siekiant užtikrinti maisto grandinės saugumą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina valstybes nares skatinti reintegravimą į maisto grandinę taikant vadinamąją išlaukos sistemą, pagrįstą moksliniais tyrimais: taip gyvūnas galės būti grąžintas į maisto grandinę po to, kai jam paskutinį kartą buvo skirti vaistai, ir kartu bus apsaugota vartotojų sveikata; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pažymi, jog, kalbant apie arklinių šeimos gyvūnus, kurie nėra skirti skersti žmogui vartoti skirto maisto gamybos tikslu (jie registruojami kaip nenaudotini maisto produktų gamybai), kai kuriose valstybėse narėse neregistruojami jokie skirti vaistai, vadinasi, gali būti, kad jie paskerdžiami neteisėtai, taigi kyla didelis pavojus visuomenės sveikatai; todėl ragina Komisiją užpildyti šią reglamentavimo spragą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją svarstyti galimybę kartu su Europos arklinių šeimos gyvūnų veterinarų asociacijų federacija (FEEVA) suderinti galimybės gauti gydymą ir vaistų visoje Europos teritorijoje sąlygas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, jog šių sąlygų suderinimo pranašumas būtų tai, kad būtų išvengta bet kokio konkurencijos iškraipymo ir būtų lengviau visapusiškai gydomos arklinių šeimos gyvūnų ligos bei veiksmingiau palengvinamos jų kančios; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti gerosios praktikos mainus, kad būtų skatinama racionaliai naudoti arklinių šeimos gyvūnams skirtus vaistus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pažymi, jog kartais terapija ir veterinariniai vaistai būtini ir tinkami, tačiau reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų sprendžiami mažų investicijų ir vaistų, įskaitant vakcinas, arklinių šeimos gyvūnams gydyti stygiaus klausimus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | be to, atkreipia dėmesį į būtinybę plėtoti vaistų mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusias su vaistų skyrimu arklinių šeimos gyvūnams, nes sektoriuje nepaprastai trūksta vaistų, kurie būtų pritaikyti arklinių šeimos gyvūnų metabolizmui; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją finansuoti papildomus mokslinius galimo skirtingų vaistų poveikio arklinių šeimos gyvūnams tyrimus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse veisiami vietinių veislių arkliai yra atitinkamų bendruomenių gyvenimo būdo ir kultūros dalis ir kad kai kurios valstybės narės į savo kaimo plėtros programas yra įtraukusios šių veislių apsaugos ir tolesnės sklaidos priemones; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina Komisiją įsipareigoti įgyvendinti finansinės paramos programas, kuriomis būtų siekiama išsaugoti ir apsaugoti ES vietines laukinių arklinių šeimos gyvūnų rūšis arba rūšis, kurioms gresia išnykimas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pripažįsta didelę ekologinę ir gamtinę laukinių arklinių šeimos gyvūnų vertę, nes šie gyvūnai padeda išvalyti ir tręšti vietas, kuriose gyvena, taip pat laukinių arklių populiacijų vertę turizmui ir ragina labiau įsigilinti į problemas, su kuriomis susiduria šios populiacijos; |
| --- | --- |

66.

| 67. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

(2)  OL L 3, 2005 1 5, p. 1.

(3)  OL L 303, 2009 11 18, p. 1.

(4)  OL L 221, 1998 8 8, p. 23.

(5)  OL L 59, 2015 3 3, p. 1.

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

(7)  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

(8)  OL L 335, 2013 12 14, p. 19.

(9)  http://ec.europa.eu/food/animals/docs/aw_eu-strategy_study_edu-info-activ.pdf.

(10)  Tarptautinė žirginio sporto federacija (pranc. Fédération Equestre Internationale – FEI), D. U. K. dėl geros būklės puikių rezultatų pasiekiančio žirgo – sampratos, kuri buvo patvirtinta per Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) 2014 m. gegužės mėn. generalinę sesiją.

(11)  Metinė Tarptautinės žirgų lenktynių institucijų federacijos ataskaita.

(12)  FEI duomenų bazė; žiūrėta 2014 m. rugsėjo 22 d.

(13)  TRACES duomenų bazė, 2012 m.

(14)  OIE „Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso“ (2016) 7.12 skyrius.

(15)  Organizacijai „The Donkey Sanctuary“ parengta nepriklausoma gyvūnų gerovės ataskaita „Santorino saloje teikiamos vežimo asilais ir mulais paslaugos“, 2013 m.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/49

---

P8_TA(2017)0073

Moterų ir vyrų lygybė Europos Sąjungoje 2014 ir 2015 m.

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (2016/2249(INI))

(2018/C 263/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (1),

| — | atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų programą, priimtas per 1995 m. rugsėjo 15 d. Pasaulinę moterų konferenciją, ir į kitus susijusius dokumentus, priimtus specialiuose Jungtinių Tautų posėdžiuose „Pekinas + 5“ (2000), „Pekinas + 10“ (2005) ir „Pekinas + 15“ (2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų programą, priimtas per 1995 m. rugsėjo 15 d. Pasaulinę moterų konferenciją, ir į kitus susijusius dokumentus, priimtus specialiuose Jungtinių Tautų posėdžiuose „Pekinas + 5“ (2000), „Pekinas + 10“ (2005) ir „Pekinas + 15“ (2010),

| — | atsižvelgdamas į 1949 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su žmonių prekyba ir trečiųjų asmenų išnaudojimu prostitucijos tikslais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1949 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su žmonių prekyba ir trečiųjų asmenų išnaudojimu prostitucijos tikslais,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (Motinystės atostogų direktyva) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (Motinystės atostogų direktyva) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyvą 2013/62/ES, kuria dėl Majoto statuso dalinio pakeitimo Europos Sąjungos atžvilgiu iš dalies keičiama Direktyva 2010/18/ES, įgyvendinanti patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyvą 2013/62/ES, kuria dėl Majoto statuso dalinio pakeitimo Europos Sąjungos atžvilgiu iš dalies keičiama Direktyva 2010/18/ES, įgyvendinanti patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų (6),

| — | atsižvelgdamas į ES direktyvas nuo 1975 m. dėl įvairių vienodo požiūrio į vyrus ir moteris aspektų (Direktyva 2010/41/ES (7), Direktyva 2010/18/ES (8), Direktyva 2006/54/EB, Direktyva 2004/113/EB, Direktyva 92/85/EEB (9), Direktyva 86/613/EEB (10) ir Direktyva 79/7/EEB (11)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES direktyvas nuo 1975 m. dėl įvairių vienodo požiūrio į vyrus ir moteris aspektų (Direktyva 2010/41/ES (7), Direktyva 2010/18/ES (8), Direktyva 2006/54/EB, Direktyva 2004/113/EB, Direktyva 92/85/EEB (9), Direktyva 86/613/EEB (10) ir Direktyva 79/7/EEB (11)),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 14 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių (Direktyva dėl moterų įmonių valdybose (COM(2012)0614)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 14 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių (Direktyva dėl moterų įmonių valdybose (COM(2012)0614)),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir jos 3 straipsnį, kuriame „lytis“ apibrėžiama „kaip socialiai nulemtas vaidmuo, elgesys, veikla ir bruožai, kurie, atitinkamos visuomenės nuomone, tinka moteriai ir vyrui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir jos 3 straipsnį, kuriame „lytis“ apibrėžiama „kaip socialiai nulemtas vaidmuo, elgesys, veikla ir bruožai, kurie, atitinkamos visuomenės nuomone, tinka moteriai ir vyrui“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 4 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo pasirašymo Europos Sąjungos vardu (COM(2016)0111), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 4 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo pasirašymo Europos Sąjungos vardu (COM(2016)0111),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės sporte (dok. 00337/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės sporte (dok. 00337/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 5–6 d. Tarybos išvadas „Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant moters lyties organų žalojimą, prevencija ir kova su juo“ (dok. 09543/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 5–6 d. Tarybos išvadas „Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant moters lyties organų žalojimą, prevencija ir kova su juo“ (dok. 09543/2014),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl moterų ir vyrų lygybės sprendimų priėmimo srityje (dok. 14327/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl moterų ir vyrų lygybės sprendimų priėmimo srityje (dok. 14327/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Nyderlandų, Slovakijos ir Maltos pasirašytą trijų (pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Nyderlandų, Slovakijos ir Maltos pasirašytą trijų (pirmininkavusios, pirmininkaujančios ir pirmininkausiančios) valstybių narių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2014 m. ataskaita dėl moterų ir vyrų lygybės“ (SWD(2015)0049), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2014 m. ataskaita dėl moterų ir vyrų lygybės“ (SWD(2015)0049),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 4 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2015 m. ataskaita dėl moterų ir vyrų lygybės“ (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 4 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2015 m. ataskaita dėl moterų ir vyrų lygybės“ (SWD(2016)0054),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.) (12), 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2010 m.) (13), 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2011 m.) (14) ir 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.) (12), 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2010 m.) (13), 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2011 m.) (14) ir 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (15),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „Siekiant atsisakyti moters lytinių organų žalojimo“ (COM(2013)0833) ir savo 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją (16) dėl moters lyties organų žalojimo panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „Siekiant atsisakyti moters lytinių organų žalojimo“ (COM(2013)0833) ir savo 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją (16) dėl moters lyties organų žalojimo panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) atliktos Europos Sąjungos lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių asmenų (ES LGBT) apklausos rezultatus, kurie buvo paskelbti 2013 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) atliktos Europos Sąjungos lesbiečių, gėjų, biseksualių ir translyčių asmenų (ES LGBT) apklausos rezultatus, kurie buvo paskelbti 2013 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros pranešimą „Smurtas prieš moteris – ES masto tyrimas. Pagrindiniai rezultatai“, paskelbtą 2014 m. kovo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros pranešimą „Smurtas prieš moteris – ES masto tyrimas. Pagrindiniai rezultatai“, paskelbtą 2014 m. kovo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į FRA ataskaitą „Interseksualių asmenų pagrindinių teisių padėtis“, kuri paskelbta 2015 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRA ataskaitą „Interseksualių asmenų pagrindinių teisių padėtis“, kuri paskelbta 2015 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklo (EQUINET) ataskaitą „Tebesitęsianti moterų diskriminacija, priekabiavimas prie jų ir jų nelygybė. Lygybės įstaigų darbas formuojant naują Europos Komisijos lyčių lygybės strategiją“, paskelbtą 2015 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklo (EQUINET) ataskaitą „Tebesitęsianti moterų diskriminacija, priekabiavimas prie jų ir jų nelygybė. Lygybės įstaigų darbas formuojant naują Europos Komisijos lyčių lygybės strategiją“, paskelbtą 2015 m.,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) ataskaitas – 2015 m. ataskaitą „Vyrų ir moterų užimtumo skirtumas. Problemos ir sprendimai“, 2014 m. ataskaitą „Socialiniai partneriai ir lyčių lygybė Europoje“, 2014 ir 2015 m. ataskaitas „Profesinio gyvenimo raida Europoje. Metinė EurWORK apžvalga“ ir Šeštąjį Europos darbo sąlygų tyrimą (EWCS, 2016 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) ataskaitas – 2015 m. ataskaitą „Vyrų ir moterų užimtumo skirtumas. Problemos ir sprendimai“, 2014 m. ataskaitą „Socialiniai partneriai ir lyčių lygybė Europoje“, 2014 ir 2015 m. ataskaitas „Profesinio gyvenimo raida Europoje. Metinė EurWORK apžvalga“ ir Šeštąjį Europos darbo sąlygų tyrimą (EWCS, 2016 m.),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl naujos lyčių lygybės ir moterų teisių strategijos po 2015 m. (17) ir į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl naujos lyčių lygybės ir moterų teisių strategijos po 2015 m. (17) ir į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl kovos su smurtu prieš moteris (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl kovos su smurtu prieš moteris (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl galių mergaitėms suteikimo ES pasitelkiant švietimą (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl galių mergaitėms suteikimo ES pasitelkiant švietimą (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų padėties Europos Sąjungoje (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų padėties Europos Sąjungoje (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas. Lyčių aspektas“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas. Lyčių aspektas“ (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (Lygių užimtumo galimybių direktyvos) taikymo (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (Lygių užimtumo galimybių direktyvos) taikymo (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento veiklą (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento veiklą (26),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliucija dėl 2011 m. balandžio 5 d. Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos įgyvendinimo atsižvelgiant į lyčių aspektą (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliucija dėl 2011 m. balandžio 5 d. Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos įgyvendinimo atsižvelgiant į lyčių aspektą (27),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 3 d. Komisijos ataskaitą dėl Barselonos tikslų „Mažų vaikų priežiūros paslaugų plėtojimas Europoje siekiant tvaraus ir įtraukaus augimo“ (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 3 d. Komisijos ataskaitą dėl Barselonos tikslų „Mažų vaikų priežiūros paslaugų plėtojimas Europoje siekiant tvaraus ir įtraukaus augimo“ (28),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (29),

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) nustatytą 2015 m. lyčių lygybės indeksą, ataskaitą „Pekinas + 20. Ketvirtoji Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse peržiūra“ ir kitas EIGE ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) nustatytą 2015 m. lyčių lygybės indeksą, ataskaitą „Pekinas + 20. Ketvirtoji Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse peržiūra“ ir kitas EIGE ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio mėn. Europos lyčių lygybės ir nediskriminavimo sričių teisės ekspertų tinklo tyrimą „2015 m. Europos lyčių lygybės įstatymų lyginamoji analizė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio mėn. Europos lyčių lygybės ir nediskriminavimo sričių teisės ekspertų tinklo tyrimą „2015 m. Europos lyčių lygybės įstatymų lyginamoji analizė“,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. kovo mėn. Jungtinių Tautų Moterų padėties komisijos (MPK) 48-oje sesijoje sutartas išvadas dėl „vyrų ir berniukų vaidmens siekiant lyčių lygybės“ (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo mėn. Jungtinių Tautų Moterų padėties komisijos (MPK) 48-oje sesijoje sutartas išvadas dėl „vyrų ir berniukų vaidmens siekiant lyčių lygybės“ (30),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Taurų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ ir su lyčių lygybe, moterų teisėmis ir moterų įgalinimu susijusius tikslus ir uždavinius, kurie įtraukti į tą dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Taurų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ ir su lyčių lygybe, moterų teisėmis ir moterų įgalinimu susijusius tikslus ir uždavinius, kurie įtraukti į tą dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio mėn. Komisijos statistinę ataskaitą „Vieniši tėvai ir užimtumas Europoje“ (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio mėn. Komisijos statistinę ataskaitą „Vieniši tėvai ir užimtumas Europoje“ (31),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0046/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0046/2017),

| A. | kadangi iš EIGE 2015 m. lyčių lygybės indekso matyti, kad pasiekta tik nežymios pažangos: ES, siekdama užtikrinti lyčių lygybę, dar tebėra tik pusiaukelėje ir ES bendras taškų skaičius lyčių lygybės srityje nuo 2005 m. išaugo nuo 51,3 iki 52,9 iš 100; kadangi reikia spartesnės pažangos, jei norima, kad ES pasiektų strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

A.

kadangi iš EIGE 2015 m. lyčių lygybės indekso matyti, kad pasiekta tik nežymios pažangos: ES, siekdama užtikrinti lyčių lygybę, dar tebėra tik pusiaukelėje ir ES bendras taškų skaičius lyčių lygybės srityje nuo 2005 m. išaugo nuo 51,3 iki 52,9 iš 100; kadangi reikia spartesnės pažangos, jei norima, kad ES pasiektų strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| B. | kadangi pastaraisiais metais kai kuriose ES valstybėse narėse gerokai padaugėjo pilietinių ir politinių judėjimų, pagal kuriuos kenkiama moterų ir vyrų lygioms teisėms, ir net apskritai ginčijamas lyčių lygybės politikos poreikis; kadangi šiuo priešiškumu lyčių lygybei siekiama sustiprinti tradicinius lyčių vaidmenis ir užginčyti dabartinius ir būsimus pasiekimus lyčių lygybės, moterų teisių ir LGBTI asmenų teisių srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastaraisiais metais kai kuriose ES valstybėse narėse gerokai padaugėjo pilietinių ir politinių judėjimų, pagal kuriuos kenkiama moterų ir vyrų lygioms teisėms, ir net apskritai ginčijamas lyčių lygybės politikos poreikis; kadangi šiuo priešiškumu lyčių lygybei siekiama sustiprinti tradicinius lyčių vaidmenis ir užginčyti dabartinius ir būsimus pasiekimus lyčių lygybės, moterų teisių ir LGBTI asmenų teisių srityje;

| C. | kadangi lyčių lygybė yra pagrindinė teisė, pripažįstama Europos Sąjungos sutartyje ir Pagrindinių teisių chartijoje; kadangi šioje srityje Europos Sąjunga siekia užtikrinti lygias vyrų ir moterų galimybes ir vienodą požiūrį į juos ir kovoti su bet kokia diskriminacija dėl lyties; |
| --- | --- |

C.

kadangi lyčių lygybė yra pagrindinė teisė, pripažįstama Europos Sąjungos sutartyje ir Pagrindinių teisių chartijoje; kadangi šioje srityje Europos Sąjunga siekia užtikrinti lygias vyrų ir moterų galimybes ir vienodą požiūrį į juos ir kovoti su bet kokia diskriminacija dėl lyties;

| D. | kadangi 2015 m. moterų užimtumas pasiekė dar neregėtą lygį ir sudarė 64,5 proc., tačiau išliko daug mažesnis nei vyrų, kurių užimtumas siekė 75,6 proc.; kadangi, deja, moterys, palyginti su vyrais, keturis kartus labiau linkusios imtis darbo, trunkančio ne visą darbo dieną, ir tame darbe likti, dažnai ne savo noru; kadangi visų pirma Graikijoje, Ispanijoje, Kroatijoje, Italijoje, Kipre, Portugalijoje ir Slovakijoje daug jaunų žmonių skursta, nors dirba; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2015 m. moterų užimtumas pasiekė dar neregėtą lygį ir sudarė 64,5 proc., tačiau išliko daug mažesnis nei vyrų, kurių užimtumas siekė 75,6 proc.; kadangi, deja, moterys, palyginti su vyrais, keturis kartus labiau linkusios imtis darbo, trunkančio ne visą darbo dieną, ir tame darbe likti, dažnai ne savo noru; kadangi visų pirma Graikijoje, Ispanijoje, Kroatijoje, Italijoje, Kipre, Portugalijoje ir Slovakijoje daug jaunų žmonių skursta, nors dirba;

| E. | kadangi įvertintas moterų nedarbo lygis yra pernelyg mažas, nes dauguma moterų, visų pirma tos, kurios gyvena kaimo arba nuošaliose vietovėse, kurios padeda vykdyti šeimos verslą, taip pat dauguma tų, kurios tik šeimininkauja namuose ir rūpinasi vaikais, nėra įrašytos kaip neturinčios darbo; be to, kadangi dėl šios padėties suteikiamos nevienodos galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis (pašalpomis, pensijomis, motinystės atostogomis, laikinojo nedarbingumo atostogomis, socialine apsauga ir kt.); |
| --- | --- |

E.

kadangi įvertintas moterų nedarbo lygis yra pernelyg mažas, nes dauguma moterų, visų pirma tos, kurios gyvena kaimo arba nuošaliose vietovėse, kurios padeda vykdyti šeimos verslą, taip pat dauguma tų, kurios tik šeimininkauja namuose ir rūpinasi vaikais, nėra įrašytos kaip neturinčios darbo; be to, kadangi dėl šios padėties suteikiamos nevienodos galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis (pašalpomis, pensijomis, motinystės atostogomis, laikinojo nedarbingumo atostogomis, socialine apsauga ir kt.);

| F. | kadangi EUROFOUND ataskaitoje dėl vyrų ir moterų užimtumo skirtumų numatyta, kad vyrų ir moterų užimtumo skirtumas per metus Europos Sąjungai kainuoja maždaug 370 mlrd. EUR arba 2,8 proc. ES BVP (32); |
| --- | --- |

F.

kadangi EUROFOUND ataskaitoje dėl vyrų ir moterų užimtumo skirtumų numatyta, kad vyrų ir moterų užimtumo skirtumas per metus Europos Sąjungai kainuoja maždaug 370 mlrd. EUR arba 2,8 proc. ES BVP (32);

| G. | kadangi valstybėse, patyrusiose ekonomikos krizę ir biudžeto mažinimą, neproporcingai nukentėjo moterys, visų pirma jaunos moterys, vyresnio amžiaus moterys, vienišos motinos ir moterys, patiriančios daugialypę diskriminaciją, ir kadangi tai paskatino jų skurdą ir socialinę marginalizaciją, nes jos vis labiau išstumiamos iš darbo rinkos; kadangi išlaidų viešųjų priežiūros ir sveikatos apsaugos paslaugų srityje sumažinimas lemia tai, kad atsakomybė už priežiūra iš visuomenės vėl perkeliama namų ūkiams, o tai visų pirma paveikia moteris; |
| --- | --- |

G.

kadangi valstybėse, patyrusiose ekonomikos krizę ir biudžeto mažinimą, neproporcingai nukentėjo moterys, visų pirma jaunos moterys, vyresnio amžiaus moterys, vienišos motinos ir moterys, patiriančios daugialypę diskriminaciją, ir kadangi tai paskatino jų skurdą ir socialinę marginalizaciją, nes jos vis labiau išstumiamos iš darbo rinkos; kadangi išlaidų viešųjų priežiūros ir sveikatos apsaugos paslaugų srityje sumažinimas lemia tai, kad atsakomybė už priežiūra iš visuomenės vėl perkeliama namų ūkiams, o tai visų pirma paveikia moteris;

| H. | kadangi ES ir toliau esama skurdo feminizacijos ir kadangi labai didelis moterų nedarbas, skurdas ir socialinė atskirtis glaudžiai susiję su biudžeto lėšų, skiriamų viešosioms paslaugoms, kaip antai sveikatos priežiūrai, švietimui, socialinėms paslaugoms ir socialinėms išmokoms, mažinimu; kadangi įgyvendinant šią politiką didėja neužtikrintumas dėl darbo, pirmiausia todėl, kad didėja nesavanoriško darbo ne visą darbo dieną pasiūla ir vis dažniau sudaromos laikinosios darbo sutartys; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES ir toliau esama skurdo feminizacijos ir kadangi labai didelis moterų nedarbas, skurdas ir socialinė atskirtis glaudžiai susiję su biudžeto lėšų, skiriamų viešosioms paslaugoms, kaip antai sveikatos priežiūrai, švietimui, socialinėms paslaugoms ir socialinėms išmokoms, mažinimu; kadangi įgyvendinant šią politiką didėja neužtikrintumas dėl darbo, pirmiausia todėl, kad didėja nesavanoriško darbo ne visą darbo dieną pasiūla ir vis dažniau sudaromos laikinosios darbo sutartys;

| I. | kadangi 2015 m. tris ketvirtąsias namų ruošos darbų ir dvi trečiąsias tėvų globos darbų atliko dirbančios moterys, kurioms dėl to teko nešti nepaprastai didelę dvigubą atsakomybės naštą; kadangi moterys prisiima daug didesnę atsakomybę už tėvų globos darbus ir namų ruošos darbus apskritai; kadangi tradiciniai lyčių vaidmenys ir stereotipai ir toliau turi didelę įtaką moterų ir vyrų pareigų pasidalijimui namuose, darbo vietoje ir apskritai visoje visuomenėje; kadangi dėl tokio tradicinio pareigų pasidalijimo išlieka status quo, dėl kurio ribojamos moterų galimybes įsidarbinti ir jų asmeninė raida ir joms lieka mažai laiko socialinei ir bendruomeninei įtraukčiai arba dalyvavimui ekonominiame gyvenime; kadangi vienodas „neapmokamo darbo“, pvz., priežiūros ir buities pareigų, paskirstymas tarp moterų ir vyrų yra būtina moterų ekonominės nepriklausomybės ilguoju laikotarpiu sąlyga; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2015 m. tris ketvirtąsias namų ruošos darbų ir dvi trečiąsias tėvų globos darbų atliko dirbančios moterys, kurioms dėl to teko nešti nepaprastai didelę dvigubą atsakomybės naštą; kadangi moterys prisiima daug didesnę atsakomybę už tėvų globos darbus ir namų ruošos darbus apskritai; kadangi tradiciniai lyčių vaidmenys ir stereotipai ir toliau turi didelę įtaką moterų ir vyrų pareigų pasidalijimui namuose, darbo vietoje ir apskritai visoje visuomenėje; kadangi dėl tokio tradicinio pareigų pasidalijimo išlieka status quo, dėl kurio ribojamos moterų galimybes įsidarbinti ir jų asmeninė raida ir joms lieka mažai laiko socialinei ir bendruomeninei įtraukčiai arba dalyvavimui ekonominiame gyvenime; kadangi vienodas „neapmokamo darbo“, pvz., priežiūros ir buities pareigų, paskirstymas tarp moterų ir vyrų yra būtina moterų ekonominės nepriklausomybės ilguoju laikotarpiu sąlyga;

| J. | kadangi, nepaisant dabartinės ES ir nacionalinio lygmens politikos principų ir teisės aktų, su šeima susijusios atostogos dažnai tebėra tiek vyrų, tiek moterų diskriminacijos ir stigmatizavimo priežastis ir kadangi nuo to ypač nukenčia moterys, nes jos yra pagrindinės priežiūros teikėjos, kurios naudojasi su šeima susijusiomis atostogomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi, nepaisant dabartinės ES ir nacionalinio lygmens politikos principų ir teisės aktų, su šeima susijusios atostogos dažnai tebėra tiek vyrų, tiek moterų diskriminacijos ir stigmatizavimo priežastis ir kadangi nuo to ypač nukenčia moterys, nes jos yra pagrindinės priežiūros teikėjos, kurios naudojasi su šeima susijusiomis atostogomis;

| K. | kadangi beveik ketvirtadalyje ES valstybių narių galioja teisės aktų nuostatos dėl vaiko priežiūros atostogų ir kadangi daugelyje šių valstybių, kuriose galioja minėtos nuostatos, vyrams leidžiama imti tokias atostogas tik vienai dienai, dviem ar kelioms dienoms; kadangi aštuoniose valstybėse narėse tėvystės atostogos niekaip neapmokamos, tuo tarpu tėvo pasiimamų vaiko priežiūros atostogų rodiklis labai menkas – tik 10 proc. tėvų pasiima bent vieną tokių atostogų dieną, o 97 proc. moterų išnaudoja vaiko priežiūros atostogas, kurias gali pasiimti abu tėvai; kadangi norint pasiekti lygybę tarp vyrų ir moterų būtina skatinti kad būtų labiau naudojamasi vaiko priežiūros ir tėvystės atostogomis; kadangi EUROFOUND tyrimas (33) atskleidė aspektus, nuo kurių priklauso tėvų naudojimosi vaiko priežiūros atostogomis rodiklis, ir konkrečiai tai yra: kompensacijos dydis, atostogų sistemos lankstumas, informacijos prieinamumas, vaikų priežiūros paslaugų prieinamumas ir lankstumas ir baimė išėjus atostogų iškristi iš darbo rinkos; |
| --- | --- |

K.

kadangi beveik ketvirtadalyje ES valstybių narių galioja teisės aktų nuostatos dėl vaiko priežiūros atostogų ir kadangi daugelyje šių valstybių, kuriose galioja minėtos nuostatos, vyrams leidžiama imti tokias atostogas tik vienai dienai, dviem ar kelioms dienoms; kadangi aštuoniose valstybėse narėse tėvystės atostogos niekaip neapmokamos, tuo tarpu tėvo pasiimamų vaiko priežiūros atostogų rodiklis labai menkas – tik 10 proc. tėvų pasiima bent vieną tokių atostogų dieną, o 97 proc. moterų išnaudoja vaiko priežiūros atostogas, kurias gali pasiimti abu tėvai; kadangi norint pasiekti lygybę tarp vyrų ir moterų būtina skatinti kad būtų labiau naudojamasi vaiko priežiūros ir tėvystės atostogomis; kadangi EUROFOUND tyrimas (33) atskleidė aspektus, nuo kurių priklauso tėvų naudojimosi vaiko priežiūros atostogomis rodiklis, ir konkrečiai tai yra: kompensacijos dydis, atostogų sistemos lankstumas, informacijos prieinamumas, vaikų priežiūros paslaugų prieinamumas ir lankstumas ir baimė išėjus atostogų iškristi iš darbo rinkos;

| L. | kadangi galimybė naudotis kokybiškomis prieinamomis vaikų, vyresnio amžiaus giminaičių ir kitų priklausomų šeimos narių priežiūros įstaigomis ir paslaugomis už prieinamą kainą yra viena iš būtinų aktyvios moterų įtraukties į darbo rinką sąlygų; kadangi Barselonos tikslai yra puiki priemonė siekiant įgyvendinti tikrą vyrų ir moterų lygybę ir kadangi visos valstybės narės turi siekti kuo greičiau juos įgyvendinti; kadangi vis dažniau dėl kokybiškų vaikų priežiūros įstaigų ir paslaugų prieinamomis kainomis stokos motinos priverstos rinktis, ar dirbti ne visą darbo laiką, ar atsisakyti darbo, kad galėtų rūpintis savo vaikais, o tai daro neigiamą poveikį šeimos pajamoms ir pensijai; |
| --- | --- |

L.

kadangi galimybė naudotis kokybiškomis prieinamomis vaikų, vyresnio amžiaus giminaičių ir kitų priklausomų šeimos narių priežiūros įstaigomis ir paslaugomis už prieinamą kainą yra viena iš būtinų aktyvios moterų įtraukties į darbo rinką sąlygų; kadangi Barselonos tikslai yra puiki priemonė siekiant įgyvendinti tikrą vyrų ir moterų lygybę ir kadangi visos valstybės narės turi siekti kuo greičiau juos įgyvendinti; kadangi vis dažniau dėl kokybiškų vaikų priežiūros įstaigų ir paslaugų prieinamomis kainomis stokos motinos priverstos rinktis, ar dirbti ne visą darbo laiką, ar atsisakyti darbo, kad galėtų rūpintis savo vaikais, o tai daro neigiamą poveikį šeimos pajamoms ir pensijai;

| M. | kadangi mergaičių ir moterų galimybės naudotis mokymu ir pagrindine žmogaus teise į švietimą yra svarbios Europos vertybės ir būtinas galių mergaitėms ir moterims suteikimo elementas socialiniu, kultūriniu ir profesiniu lygmenimis, taip pat būtinas elementas siekiant joms visapusiškai naudotis visomis kitomis socialinėmis, ekonominėmis, kultūrinėmis ir politinėmis teisėmis ir pagaliau užkirsti kelią smurtui prieš mergaites ir moteris; kadangi nemokamas privalomas visuotinis išsilavinimas yra būtina sąlyga, kad būtų galima užtikrinti vienodas galimybes visiems, ir jis turėtų būti prieinamas visiems vaikams, nediskriminuojant ir nepaisant jų gyvenimo šalyje statuso; kadangi kova su lyčių nelygybe prasideda ikimokykliniame amžiuje ir tam reikia nuolatinės mokymo programų, vystymosi tikslų ir mokymosi rezultatų pedagoginės priežiūros; |
| --- | --- |

M.

kadangi mergaičių ir moterų galimybės naudotis mokymu ir pagrindine žmogaus teise į švietimą yra svarbios Europos vertybės ir būtinas galių mergaitėms ir moterims suteikimo elementas socialiniu, kultūriniu ir profesiniu lygmenimis, taip pat būtinas elementas siekiant joms visapusiškai naudotis visomis kitomis socialinėmis, ekonominėmis, kultūrinėmis ir politinėmis teisėmis ir pagaliau užkirsti kelią smurtui prieš mergaites ir moteris; kadangi nemokamas privalomas visuotinis išsilavinimas yra būtina sąlyga, kad būtų galima užtikrinti vienodas galimybes visiems, ir jis turėtų būti prieinamas visiems vaikams, nediskriminuojant ir nepaisant jų gyvenimo šalyje statuso; kadangi kova su lyčių nelygybe prasideda ikimokykliniame amžiuje ir tam reikia nuolatinės mokymo programų, vystymosi tikslų ir mokymosi rezultatų pedagoginės priežiūros;

| N. | kadangi lyčių lygybė yra visų visuomenės narių atsakomybė ir jai pasiekti reikia aktyvaus moterų ir vyrų indėlio; kadangi valdžios institucijos turėtų įsipareigoti vystyti švietimo kampanijas, skirtas vyrams ir jaunesnėms kartoms, siekiant įtraukti vyrus ir berniukus kaip partnerius ir laipsniškai užkirsti kelią visų formų smurtui dėl lyties bei jį panaikinti ir skatinti bei įgalinti moteris; |
| --- | --- |

N.

kadangi lyčių lygybė yra visų visuomenės narių atsakomybė ir jai pasiekti reikia aktyvaus moterų ir vyrų indėlio; kadangi valdžios institucijos turėtų įsipareigoti vystyti švietimo kampanijas, skirtas vyrams ir jaunesnėms kartoms, siekiant įtraukti vyrus ir berniukus kaip partnerius ir laipsniškai užkirsti kelią visų formų smurtui dėl lyties bei jį panaikinti ir skatinti bei įgalinti moteris;

| O. | kadangi, nors vidutiniškai moterys pasiekia aukštesnį išsilavinimo lygį nei vyrai, ES vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas 2014 m. ir toliau siekė 16,1 proc., nepaisant to, kad tarp valstybių narių esama didelių skirtumų; |
| --- | --- |

O.

kadangi, nors vidutiniškai moterys pasiekia aukštesnį išsilavinimo lygį nei vyrai, ES vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas 2014 m. ir toliau siekė 16,1 proc., nepaisant to, kad tarp valstybių narių esama didelių skirtumų;

| P. | kadangi horizontalioji ir vertikalioji segregacija pagal lytį užimtumo srityje ir toliau yra vyraujantis reiškinys, kurį, be kitų dalykų, lemia tai, kad „moterišku“ laikomas darbas vertinamas mažiau, nei „vyrišku“ laikomas darbas, ir tai, kad esama nuolatinių vadinamųjų stiklo lubų, kurios trukdo moterims siekti aukščiausių ir geriausiai apmokamų pareigų, taip pat tai, kad pernelyg daug moterų dirba ne visą darbo dieną, o už tokį darbą mokamas mažesnis darbo užmokestis negu už darbą visą darbo dieną; kadangi, nors universitetines studijas baigusių moterų skaičius prilygsta vyrų skaičiui arba netgi jį viršija, lyčių stereotipų poveikis švietimui, mokymui ir studentų priimamiems sprendimams mokykloje gali daryti poveikį jų pasirinkimams visą gyvenimą, taigi daro didelę įtaką darbo rinkai; kadangi dėl visuomenėje plačiai paplitusių stereotipų, susijusių su motinystės ir visos darbo dienos darbo nesuderinamumu, moterys lieka nepalankioje padėtyje ir jaunos moterys gali būti atgrasomos nuo aukštojo išsilavinimo siekimo ar investavimo į karjerą; |
| --- | --- |

P.

kadangi horizontalioji ir vertikalioji segregacija pagal lytį užimtumo srityje ir toliau yra vyraujantis reiškinys, kurį, be kitų dalykų, lemia tai, kad „moterišku“ laikomas darbas vertinamas mažiau, nei „vyrišku“ laikomas darbas, ir tai, kad esama nuolatinių vadinamųjų stiklo lubų, kurios trukdo moterims siekti aukščiausių ir geriausiai apmokamų pareigų, taip pat tai, kad pernelyg daug moterų dirba ne visą darbo dieną, o už tokį darbą mokamas mažesnis darbo užmokestis negu už darbą visą darbo dieną; kadangi, nors universitetines studijas baigusių moterų skaičius prilygsta vyrų skaičiui arba netgi jį viršija, lyčių stereotipų poveikis švietimui, mokymui ir studentų priimamiems sprendimams mokykloje gali daryti poveikį jų pasirinkimams visą gyvenimą, taigi daro didelę įtaką darbo rinkai; kadangi dėl visuomenėje plačiai paplitusių stereotipų, susijusių su motinystės ir visos darbo dienos darbo nesuderinamumu, moterys lieka nepalankioje padėtyje ir jaunos moterys gali būti atgrasomos nuo aukštojo išsilavinimo siekimo ar investavimo į karjerą;

| Q. | kadangi Eurofound darbo sąlygų tyrimo bendras apmokamo ir neapmokamo darbo laiko rodiklis rodo, kad, apskaičiavus apmokamo ir neapmokamo darbo laiką, moterys iš esmės dirba daugiau valandų (34); |
| --- | --- |

Q.

kadangi Eurofound darbo sąlygų tyrimo bendras apmokamo ir neapmokamo darbo laiko rodiklis rodo, kad, apskaičiavus apmokamo ir neapmokamo darbo laiką, moterys iš esmės dirba daugiau valandų (34);

| R. | kadangi sektoriuose, susijusiuose su prekėmis, paslaugomis ar žemės ūkiu, tačiau neapsiribojant vien jais, vyrams ir moterims suteikiamos nevienodos galimybės naudotis ekonominiais ir finansiniais ištekliais, pvz., turtu, kapitalu, gamybos ištekliais ir kreditu; |
| --- | --- |

R.

kadangi sektoriuose, susijusiuose su prekėmis, paslaugomis ar žemės ūkiu, tačiau neapsiribojant vien jais, vyrams ir moterims suteikiamos nevienodos galimybės naudotis ekonominiais ir finansiniais ištekliais, pvz., turtu, kapitalu, gamybos ištekliais ir kreditu;

| S. | kadangi ES vis dar esama didžiulio vyrų ir moterų pensijų skirtumo, 2014 m. siekusio 40,2 proc.; kadangi taip yra dėl per ilgą laiką moterims susikaupusių nuostolių, pavyzdžiui, negalėjimo naudotis daugeliu finansinių išteklių, kaip antai išmokos arba pensijų sistemos, gaunamų tik pagal darbą, dirbamą visą darbo dieną, ir kurių atžvilgiu daugelis moterų neatitinka reikalavimų, kad galėtų jomis naudotis, nes jos dėl priežiūros pareigų linkusios dirbti ne visą darbo dieną arba dirbti ne nuolat; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES vis dar esama didžiulio vyrų ir moterų pensijų skirtumo, 2014 m. siekusio 40,2 proc.; kadangi taip yra dėl per ilgą laiką moterims susikaupusių nuostolių, pavyzdžiui, negalėjimo naudotis daugeliu finansinių išteklių, kaip antai išmokos arba pensijų sistemos, gaunamų tik pagal darbą, dirbamą visą darbo dieną, ir kurių atžvilgiu daugelis moterų neatitinka reikalavimų, kad galėtų jomis naudotis, nes jos dėl priežiūros pareigų linkusios dirbti ne visą darbo dieną arba dirbti ne nuolat;

| T. | kadangi kai kuriose ES valstybėse narėse išlaikyta neindividualizuotų mokesčių ir socialinio draudimo sistemų praktika; kadangi dėl šios padėties moterys gali būti priklausomos nuo savo sutuoktinių, nes joms gali būti suteikiamos tik išvestinės teisės, grindžiamos jų santykiais su vyrais; |
| --- | --- |

T.

kadangi kai kuriose ES valstybėse narėse išlaikyta neindividualizuotų mokesčių ir socialinio draudimo sistemų praktika; kadangi dėl šios padėties moterys gali būti priklausomos nuo savo sutuoktinių, nes joms gali būti suteikiamos tik išvestinės teisės, grindžiamos jų santykiais su vyrais;

| U. | kadangi per pastarąjį dešimtmetį bendra moterų dalis nacionaliniuose ir (arba) federaliniuose parlamentuose padidėjo tik apie 6 proc. ir 2015 m. jų dalis parlamentuose siekė 29 proc.; |
| --- | --- |

U.

kadangi per pastarąjį dešimtmetį bendra moterų dalis nacionaliniuose ir (arba) federaliniuose parlamentuose padidėjo tik apie 6 proc. ir 2015 m. jų dalis parlamentuose siekė 29 proc.;

| V. | kadangi 2015 m. didžiausiose biržinėse bendrovėse tik 6,5 proc. prezidentų ir 4,3 proc. vadovaujančių darbuotojų sudarė moterys; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2015 m. didžiausiose biržinėse bendrovėse tik 6,5 proc. prezidentų ir 4,3 proc. vadovaujančių darbuotojų sudarė moterys;

| W. | kadangi nepaisant ES įsipareigojimo siekti lyčių lygybės priimant sprendimus, ES įstaigų valdančiosiose tarybose beveik nėra lyčių pusiausvyros ir demonstruojamas nuolatinis lyčių segregacijos modelis, pagal kurį vidutiniškai 71 proc. valdančiosios tarybos narių yra vyrai ir tik vienai iš trijų valdančiųjų tarybų vadovauja moteris, taip pat iš 42 ES įstaigų vykdomųjų direktorių tik 6 yra moterys; |
| --- | --- |

W.

kadangi nepaisant ES įsipareigojimo siekti lyčių lygybės priimant sprendimus, ES įstaigų valdančiosiose tarybose beveik nėra lyčių pusiausvyros ir demonstruojamas nuolatinis lyčių segregacijos modelis, pagal kurį vidutiniškai 71 proc. valdančiosios tarybos narių yra vyrai ir tik vienai iš trijų valdančiųjų tarybų vadovauja moteris, taip pat iš 42 ES įstaigų vykdomųjų direktorių tik 6 yra moterys;

| X. | kadangi daugiau kaip pusę nužudytų moterų nužudė jų intymus partneris, giminaitis arba šeimos narys (35); kadangi ES 33 proc. moterų yra patyrę fizinį arba seksualinį smurtą ir 55 proc. patyrė seksualinį priekabiavimą, o 32 proc. patyrė tokį priekabiavimą darbe; kadangi moterys itin pažeidžiamos seksualinio smurto, fizinio smurto, smurto internete, patyčių kibernetinėje erdvėje ir persekiojimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

X.

kadangi daugiau kaip pusę nužudytų moterų nužudė jų intymus partneris, giminaitis arba šeimos narys (35); kadangi ES 33 proc. moterų yra patyrę fizinį arba seksualinį smurtą ir 55 proc. patyrė seksualinį priekabiavimą, o 32 proc. patyrė tokį priekabiavimą darbe; kadangi moterys itin pažeidžiamos seksualinio smurto, fizinio smurto, smurto internete, patyčių kibernetinėje erdvėje ir persekiojimo atžvilgiu;

| Y. | kadangi smurtas prieš moteris yra vienas iš pasaulyje labiausiai paplitusių žmogaus teisių pažeidimų, susijęs su visais visuomenės sluoksniais neatsižvelgiant į amžių, išsilavinimo lygį, pajamas, socialinę padėtį ir kilmės ar gyvenamąją šalį, ir yra didžiausia kliūtis lyčių lygybei; kadangi kuriose valstybėse narėse moterų žudymo dėl lyties atvejų nemažėja; |
| --- | --- |

Y.

kadangi smurtas prieš moteris yra vienas iš pasaulyje labiausiai paplitusių žmogaus teisių pažeidimų, susijęs su visais visuomenės sluoksniais neatsižvelgiant į amžių, išsilavinimo lygį, pajamas, socialinę padėtį ir kilmės ar gyvenamąją šalį, ir yra didžiausia kliūtis lyčių lygybei; kadangi kuriose valstybėse narėse moterų žudymo dėl lyties atvejų nemažėja;

| Z. | kadangi gyventojų apklausų, kuriomis tiriami požiūriai į smurtą prieš moteris, duomenys rodo susirūpinimą keliantį tendencijos kaltinti auką vyravimą, kurį galėjo lemti patriarchato poveikis; kadangi dažnai nematyti, kad viešosios valdžios institucijos ir kitos institucijos griežtai smerktų tokį elgesį; |
| --- | --- |

Z.

kadangi gyventojų apklausų, kuriomis tiriami požiūriai į smurtą prieš moteris, duomenys rodo susirūpinimą keliantį tendencijos kaltinti auką vyravimą, kurį galėjo lemti patriarchato poveikis; kadangi dažnai nematyti, kad viešosios valdžios institucijos ir kitos institucijos griežtai smerktų tokį elgesį;

| AA. | kadangi skaitmeniniai ryšių palaikymo būdai padėjo plisti prieš moteris nukreiptoms neapykantą kurstančioms kalboms ir grėsmėms ir 18 proc. moterų Europoje dar paauglystėje yra patyrusios tam tikrų formų priekabiavimą internete, o devyni milijonai moterų Europoje nukentėjo nuo smurto internete; kadangi teisingumo sistema nepakankamai reaguoja į smurtą prieš moteris internete; kadangi apie prievartos kaltininkus ir neapykantos kurstytojus labai retai pranešama, jų atžvilgiu labai retai atliekami tyrimai, vykdomas baudžiamasis persekiojimas ir jie teisiami; |
| --- | --- |

AA.

kadangi skaitmeniniai ryšių palaikymo būdai padėjo plisti prieš moteris nukreiptoms neapykantą kurstančioms kalboms ir grėsmėms ir 18 proc. moterų Europoje dar paauglystėje yra patyrusios tam tikrų formų priekabiavimą internete, o devyni milijonai moterų Europoje nukentėjo nuo smurto internete; kadangi teisingumo sistema nepakankamai reaguoja į smurtą prieš moteris internete; kadangi apie prievartos kaltininkus ir neapykantos kurstytojus labai retai pranešama, jų atžvilgiu labai retai atliekami tyrimai, vykdomas baudžiamasis persekiojimas ir jie teisiami;

| AB. | kadangi 23 proc. lesbiečių ir 35 proc. transeksualių asmenų per pastaruosius penkerius metus bent kartą patyrė fizinį ir (arba) seksualinio pobūdžio išpuolį arba jiems kilo grėsmė dėl smurto namuose arba kitur (gatvėje, viešajame transporte, darbo vietoje, kt.); |
| --- | --- |

AB.

kadangi 23 proc. lesbiečių ir 35 proc. transeksualių asmenų per pastaruosius penkerius metus bent kartą patyrė fizinį ir (arba) seksualinio pobūdžio išpuolį arba jiems kilo grėsmė dėl smurto namuose arba kitur (gatvėje, viešajame transporte, darbo vietoje, kt.);

| AC. | kadangi ES LGBT tyrime nustatyta, kad lesbietės, biseksualios ir translytės moterys patiria didžiulę diskriminacijos dėl jų seksualinės orientacijos ir (arba) lytinės tapatybės riziką; kadangi diskriminacija dėl lyties susijusi su kitų rūšių diskriminacija, kaip antai diskriminacija dėl rasės, etninės priklausomybės, religijos, neįgalumo, sveikatos, lytinės tapatybės, seksualinės orientacijos ir (arba) socialinių bei ekonominių sąlygų; |
| --- | --- |

AC.

kadangi ES LGBT tyrime nustatyta, kad lesbietės, biseksualios ir translytės moterys patiria didžiulę diskriminacijos dėl jų seksualinės orientacijos ir (arba) lytinės tapatybės riziką; kadangi diskriminacija dėl lyties susijusi su kitų rūšių diskriminacija, kaip antai diskriminacija dėl rasės, etninės priklausomybės, religijos, neįgalumo, sveikatos, lytinės tapatybės, seksualinės orientacijos ir (arba) socialinių bei ekonominių sąlygų;

| AD. | kadangi sąlygos, kuriomis gyvena tam tikros moterų grupės, dažnai susiduriančios su įvairiais susikaupusiais sunkumais ir rizika, blogėja, taip pat pastebima labai didelė šių moterų diskriminacija; |
| --- | --- |

AD.

kadangi sąlygos, kuriomis gyvena tam tikros moterų grupės, dažnai susiduriančios su įvairiais susikaupusiais sunkumais ir rizika, blogėja, taip pat pastebima labai didelė šių moterų diskriminacija;

| AE. | kadangi 2015 m. ES patyrė precedento neturintį pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų skaičiaus padidėjimą savo teritorijoje; kadangi, anot Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR), moterys ir vaikai sudaro daugiau kaip pusę šių pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų, ir kadangi per visą jų kelionę, įskaitant buvimą perpildytuose priėmimo centruose ES, pranešama apie smurto ir netinkamo elgesio pabėgėlių moterų ir vaikų atžvilgiu atvejus, įskaitant seksualinį smurtą; |
| --- | --- |

AE.

kadangi 2015 m. ES patyrė precedento neturintį pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų skaičiaus padidėjimą savo teritorijoje; kadangi, anot Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR), moterys ir vaikai sudaro daugiau kaip pusę šių pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų, ir kadangi per visą jų kelionę, įskaitant buvimą perpildytuose priėmimo centruose ES, pranešama apie smurto ir netinkamo elgesio pabėgėlių moterų ir vaikų atžvilgiu atvejus, įskaitant seksualinį smurtą;

| AF. | kadangi moterys ir mergaitės sudaro iki 80 proc. registruotų prekybos žmonėmis aukų (36); kadangi aukų nustatymas ir toliau yra problema ir kadangi reikia sustiprinti aukoms teikiamą paramą ir jų apsaugą ir į visus kovos su prekyba žmonėmis veiksmus turi būti įtrauktas atsižvelgimo į lytį aspektas; |
| --- | --- |

AF.

kadangi moterys ir mergaitės sudaro iki 80 proc. registruotų prekybos žmonėmis aukų (36); kadangi aukų nustatymas ir toliau yra problema ir kadangi reikia sustiprinti aukoms teikiamą paramą ir jų apsaugą ir į visus kovos su prekyba žmonėmis veiksmus turi būti įtrauktas atsižvelgimo į lytį aspektas;

| AG. | kadangi vienas pagrindinių prekybos žmonėmis tikslų yra seksualinis išnaudojimas ir kadangi moterys, tapusios aukomis, yra kalinamos ir persekiojamos, taip pat kasdien patiria fizinį ir psichologinį smurtą; |
| --- | --- |

AG.

kadangi vienas pagrindinių prekybos žmonėmis tikslų yra seksualinis išnaudojimas ir kadangi moterys, tapusios aukomis, yra kalinamos ir persekiojamos, taip pat kasdien patiria fizinį ir psichologinį smurtą;

| AH. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės yra pagrindinės žmogaus teisės ir esminis lyčių lygybės bei apsisprendimo elementas ir kadangi dėl to jos turėtų būti įtrauktos į ES sveikatos strategiją; |
| --- | --- |

AH.

kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės yra pagrindinės žmogaus teisės ir esminis lyčių lygybės bei apsisprendimo elementas ir kadangi dėl to jos turėtų būti įtrauktos į ES sveikatos strategiją;

| AI. | kadangi moterų sveikatai niekada neturėtų kilti pavojus dėl dorovinių ar asmeninių įsitikinimų; |
| --- | --- |

AI.

kadangi moterų sveikatai niekada neturėtų kilti pavojus dėl dorovinių ar asmeninių įsitikinimų;

| AJ. | kadangi paaiškėjo, kad taikant ES lyčių lygybės teisės aktus valstybėse narėse kyla konkrečių problemų, susijusių su reikšmingų direktyvų perkėlimu į nacionalinę teisę ir jų taikymu, kaip antai esminių įstatymų trūkumai ir tai, kad nacionaliniai teismai šiuos įstatymus taiko nenuosekliai, tačiau taip pat itin svarbus nepakankamas bendras informuotumas apie lygybės principus ir teisės aktus (37); |
| --- | --- |

AJ.

kadangi paaiškėjo, kad taikant ES lyčių lygybės teisės aktus valstybėse narėse kyla konkrečių problemų, susijusių su reikšmingų direktyvų perkėlimu į nacionalinę teisę ir jų taikymu, kaip antai esminių įstatymų trūkumai ir tai, kad nacionaliniai teismai šiuos įstatymus taiko nenuosekliai, tačiau taip pat itin svarbus nepakankamas bendras informuotumas apie lygybės principus ir teisės aktus (37);

| AK. | kadangi visų pirma ES lyčių lygybės direktyvos deramai neįgyvendintos daugelyje ES valstybių narių, kuriose translyčiai asmenys nesaugomi nuo diskriminacijos darbo ir prekių ir paslaugų prieinamumo srityse; |
| --- | --- |

AK.

kadangi visų pirma ES lyčių lygybės direktyvos deramai neįgyvendintos daugelyje ES valstybių narių, kuriose translyčiai asmenys nesaugomi nuo diskriminacijos darbo ir prekių ir paslaugų prieinamumo srityse;

| AL. | kadangi instituciniai lyčių lygybės mechanizmai dažnai marginalizuoti nacionalinėse vyriausybės struktūrose, padalyti skirtingoms politikos sritims, varžomi sudėtingų ir išplėstų įgaliojimų, jiems neskiriama reikiamų darbuotojų, mokymų, nesuteikiama duomenų ir pakankamų išteklių, taip pat juos nepakankamai remia politiniai vadovai (38); |
| --- | --- |

AL.

kadangi instituciniai lyčių lygybės mechanizmai dažnai marginalizuoti nacionalinėse vyriausybės struktūrose, padalyti skirtingoms politikos sritims, varžomi sudėtingų ir išplėstų įgaliojimų, jiems neskiriama reikiamų darbuotojų, mokymų, nesuteikiama duomenų ir pakankamų išteklių, taip pat juos nepakankamai remia politiniai vadovai (38);

| AM. | kadangi nuolatinė išsamių, patikimų, pagal lytis suskirstytų duomenų trūkumo problema lemia neaiškumą ir iškraipo lyčių lygybės padėties vaizdą, visų pirma turint mintyje smurtą prieš moteris ir smurtą dėl lyties; kadangi tokių duomenų rinkimas ne tik užtikrintų aiškų padėties vaizdą, o ir atkreiptų dėmesį įklausimus, kuriuos reikia spręsti nedelsiant; |
| --- | --- |

AM.

kadangi nuolatinė išsamių, patikimų, pagal lytis suskirstytų duomenų trūkumo problema lemia neaiškumą ir iškraipo lyčių lygybės padėties vaizdą, visų pirma turint mintyje smurtą prieš moteris ir smurtą dėl lyties; kadangi tokių duomenų rinkimas ne tik užtikrintų aiškų padėties vaizdą, o ir atkreiptų dėmesį įklausimus, kuriuos reikia spręsti nedelsiant;

| AN. | kadangi socialiniai partneriai dėl savo itin svarbaus vaidmens formuojant darbo rinkos ir socialines sąlygas, kurį jie atlieka įvairių lygmenų politikos formavimo ir kolektyvinių derybų srityje, atlieka svarbų vaidmenį siekiant lygybės tikslų, nors akivaizdu, kad skirtingose šalyse ir darbo santykių sistemose jų atliekamas konkretus vaidmuo labai priklauso nuo nacionalinių tradicijų ir organizacinės jėgos (39); |
| --- | --- |

AN.

kadangi socialiniai partneriai dėl savo itin svarbaus vaidmens formuojant darbo rinkos ir socialines sąlygas, kurį jie atlieka įvairių lygmenų politikos formavimo ir kolektyvinių derybų srityje, atlieka svarbų vaidmenį siekiant lygybės tikslų, nors akivaizdu, kad skirtingose šalyse ir darbo santykių sistemose jų atliekamas konkretus vaidmuo labai priklauso nuo nacionalinių tradicijų ir organizacinės jėgos (39);

| AO. | kadangi, kaip 2016 m. teigė „Eurobarometras“, 55 proc. europiečių norėtų, kad ES imtųsi daugiau veiksmų užtikrinant vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principą; kadangi Komisijos įsipareigojimas pagal Sutartis siekti lyčių lygybės nepriklauso nuo apklausų; |
| --- | --- |

AO.

kadangi, kaip 2016 m. teigė „Eurobarometras“, 55 proc. europiečių norėtų, kad ES imtųsi daugiau veiksmų užtikrinant vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principą; kadangi Komisijos įsipareigojimas pagal Sutartis siekti lyčių lygybės nepriklauso nuo apklausų;

| 1. | yra labai susirūpinęs, kad, anot 2015 m. EIGE lyčių lygybės indekso, ES, siekdama užtikrinti lyčių lygybę, dar tebėra tik pusiaukelėje; labai apgailestauja dėl to, kad lyčių lygybės padėčiai ir aspektui bei kovai su diskriminacija dėl lyties teikiama mažiau svarbos, lyčių lygybė kaip politinis tikslas tampa marginaline ir apskritai mažėja jos kaip politikos srities reikšmė, ypač atsižvelgiant į priešišką reakciją Europoje į moterų, LGBTI asmenų teises ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos teises, taip pat mano, kad reikia apsvarstyti šios tendencijos priežastis ir peržiūrėti dabartines strategijas, priemones ir metodus, kurie skatinami lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad pagal ES sutartį Sąjunga privalo kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija, o Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) yra nustatytas Sąjungos tikslas panaikinti lyčių nelygybę ir skatinti lygybę; pabrėžia, kad, kaip nurodyta Pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnyje, lyčių lygybės principas nekliudo laikytis ar imtis priemonių, pagal kurias suteikiama konkrečių lengvatų, padedančių nepakankamai atstovaujamai lyčiai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją integruoti lyčių lygybės aspektus į visus biudžetus ir politikos formavimo, taip pat Bendrijos programų ir veiksmų taikymo procesus bei atlikti poveikio lytims vertinimą nustatant naują politiką, siekiant padėti užtikrinti nuoseklesnį ir įrodymais pagrįstą ES politinį atsaką į lyčių lygybės problemas; ragina valstybes nares imtis atitinkamų priemonių nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prašo Komisijos atlikti išsamesnį vertinimą ir imtis priemonių, kad būtų sprendžiami susiję klausimai ir imamasi veiksmų siekiant nutraukti poveikį tų viešųjų išlaidų sumažinimų, kurie daro neigiamą poveikį moterų teisėms ir lyčių lygybei ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja, kad į strategiją „Europa 2020“ neintegruotas lyčių aspektas, ir ragina į šią strategiją integruoti bendrą ir tvirtesnę lyčių perspektyvą, kuria atsižvelgiama į struktūrines moterų skurdo priežastis, visų pirma formuluojant konkrečioms šalims pritaikytas rekomendacijas pagal Europos semestro programą, taip pat teikti konkrečias politines gaires dėl lyčių nelygybės mažinimo, kurios turėtų būti įtrauktos į metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad diskriminacija dėl lyties iš dalies sutampa su diskriminacija dėl kitų priežasčių, ir į neproporcingą įvairios diskriminacijos poveikį moterims; pabrėžia, kad reikia skubiai kovoti su moterų, ypač pagyvenusių moterų ir vienišų motinų, taip pat smurto dėl lyties aukomis tapusių moterų, neįgaliųjų, imigrančių, prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių ir mažumų atstovių, skurdu; ragina valstybes nares bendradarbiauti su regionų ir vietos valdžios institucijomis, teisėsaugos institucijomis, nacionalinėmis lygybės įstaigomis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, kad būtų labiau stebimas diskriminacijos dėl lyties ir diskriminacijos dėl kitų dalykų sutapimas, ir įgyvendinti veiksmingesnes įtraukties strategijas, efektyviau naudojant socialinei politikai skiriamus išteklius, visų pirma Europos socialinį fondą ir struktūrinius fondus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pritaria Tarybos raginimui, kad Komisija pateiktų naują iniciatyvą, pagal kurią būtų nustatyta lyčių lygybės strategija 2016–2020 m., apimanti translyčius ir interseksualius asmenis, taip pat kad būtų sustiprintas jos strateginis dalyvavimas siekiant stiprinti lyčių lygybę; minėta strategija turėtų būti glaudžiai susijusi su strategija „Europa 2020“ ir pagal ją turėtų būti atsižvelgiama į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti politiką ir didinti investicijas, kuriomis remiamas moterų įdarbinimas kokybiškose darbo vietose visuose sektoriuose ir stengtis kovoti su mažų garantijų darbu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares skatinti nuostatas, priemones ir veiksmus, pagal kuriuos teikiama pagalba ir konsultacijos moterims, nusprendusioms imtis verslo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją susieti lyčių aspektą su mikroekonomikos politika ir priimti inovatyvias priemones, kad būtų pagerinta padėtis dėl abiejų lyčių vienodų įdarbinimo galimybių ir priežiūros pareigų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad didesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje ir geresni ir sąžiningesni moterų darbo užmokesčiai ne tik padidintų moterų ekonominę nepriklausomybę, tačiau taip pat gerokai padidintų ekonominį ES potencialą ir būtų galima užtikrinti, kad ši rinka būtų sąžininga ir įtrauki; primena, kad, kaip prognozuoja EBPO, visiškai užtikrinus vienodą dalyvavimo lygį vienam gyventojui tenkantis BVP iki 2030 m. padidėtų 12,4 proc.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares vykdyti darbuotojų teisių pažeidimų stebėseną ir imtis veiksmų prieš šiuos pažeidimus, visų pirma kai tai susiję su darbuotojomis moterimis, kurių vis daugiau dirba mažai apmokamą darbą ir kurios yra diskriminuojamos, taip pat priimti politiką ir imtis priemonių, kad būtų nustatytas priekabiavimas darbe, apsaugoma nuo jo, teikiama informacija apie jį ir kovojama su šiuo reiškiniu, įskaitant priekabiavimą prie nėščių darbuotojų arba bet kokius kitus nepatogumus, patiriamus grįžus iš motinystės atostogų arba teikiant paraiškas dėl darbo; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti tiek pagal lytį, tiek pagal tėvystę ar motinystę išskirstytus duomenis, susijusius su užmokesčio ir pensijų skirtumais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad švietimas yra svarbi priemonė sudarant galimybes moterims visapusiškai dalyvauti socialinio ir ekonominio vystymosi procese; pabrėžia, kad mokymosi visą gyvenimą priemonės yra itin svarbios suteikiant moterims įgūdžius, kurie joms leistų grįžti į darbą arba pakeisti darbą į geresnį, padidinti pajamas ir pagerinti darbo sąlygas; ragina Komisiją skatinti iniciatyvas, kurias vykdant remiamas moterų profesinio ugdymo programų, kuriomis jos skatinamos siekti aukštojo išsilavinimo mokslo, technologijų ir IT srityse, įgyvendinimas, ugdymo specialistams skirtų mokymo programų lyčių lygybės srityje rengimas ir stereotipų perkėlimo į mokymo programas ir pedagoginę medžiagą prevencija; ragina universitetus ir mokslinių tyrimų institutus, laikantis EIGE gairių („GEAR priemonė. Lyčių lygybė akademinėje ir mokslinių tyrimų srityje“), parengtų bendradarbiaujant su Komisija, priimti lyčių lygybės politiką; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina visas valstybes nares savo švietimo sistemose visais lygmenimis reaguoti į lyčių lygybės, seksizmo ir lyčių stereotipų problemas ir užtikrinti, kad į jų švietimo sistemų tikslus būtų įtrauktas švietimas apie pagarbą pagrindinėms teisėms ir laisvėms, lygias moterų ir vyrų teises bei galimybes, o į šių sistemų kokybės principus taip pat būtų įtrauktas kliūčių, trukdančių užtikrinti tikrą lyčių lygybę ir skatinti visapusišką lyčių lygybę, šalinimas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atsižvelgiant į paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį, kaip Komisijos 2017 m. darbo programos dalį pateikti plataus užmojo išsamų teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių, susijusių su profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, rinkinį, kuris apimtų esamų Motinystės atostogų direktyvos 92/85/EEB ir Vaiko priežiūros atostogų direktyvos 2010/18/ES peržiūrą ir pasiūlymus dėl vaiko priežiūros ir slaugytojų atostogų direktyvų, siekiant skatinti vienodas vyrų ir moterų, kalbant apie visų kategorijų darbuotojus, galimybes pasinaudoti atostogomis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, jog vertina, kad 2014–2015 m. daugelis valstybių narių pakeitė savo politiką ir (arba) teisės aktus dėl vaiko priežiūros atostogų ir nustatė teisės pasinaudoti atostogomis neperdavimą, privalomą vaiko priežiūros atostogų pobūdį, ilgesnes vaiko priežiūros atostogas ir (arba) priemokas, jeigu tėvai dalijasi atostogomis arba jomis dalijasi vienodomis dalimis, nes taip stiprinamos jų kaip tėvų teisės, užtikrinama didesnė moterų ir vyrų lygybė, tinkamiau paskirstomos priežiūros ir namų ruošos pareigos ir didinamos moterų galimybės visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama skatinti vyrus vienodai su moterimis pasidalyti namų ruošos ir vaikų bei kitų priklausomų asmenų priežiūros pareigomis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą (Eurofound), atliekant Europos darbo sąlygų tyrimą, toliau plėtoti darbo vietų ir profesinio gyvenimo kokybės stebėjimo veiklą, remiantis darbo vietos kokybės sąvoka, kuri apima uždarbį, perspektyvas, darbo laiko kokybę, gebėjimų panaudojimą bei galimybes veikti savo nuožiūra, socialinę aplinką ir darbo intensyvumą; ragina Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą toliau plėtoti politinių priemonių, socialinių partnerių susitarimų ir įmonių praktikos, kurią taikant skatinama geresnė profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, tyrimus, taip pat toliau tirti, kaip šeimos, kuriose abu nariai dirba, geba susiderinti savo darbo laiką ir kaip geriausiai būtų galima jiems padėti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares, kurios dar to nepadarė, pereiti prie teisių individualizavimo socialinio teisingumo politikoje, visų pirma mokesčių sistemose, siekiant pašalinti finansines paskatas sutuoktiniui, uždirbančiam mažiau, pasitraukti iš darbo rinkos arba dirbti ne visą darbo dieną; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sveikina valstybes nares, kurios pasiekė abu Barselonos tikslus; ragina Portugaliją, Nyderlandus, Liuksemburgą, Suomiją, Italiją, Maltą ir Estiją pasiekti antrąjį tikslą ir ragina Lenkiją, Kroatiją ir Rumuniją, kuriose dar reikia daug ką nuveikti norint pasiekti abu tikslus, dėti daugiau pastangų oficialios vaikų priežiūros teikimo srityje, siekiant padėti dirbantiems asmenims geriau suderinti asmeninį gyvenimą ir darbą; atkreipia dėmesį į tai, kad dabartiniai tyrimai aiškiai rodo, kad investicijos į vaikų ir pagyvenusių asmenų priežiūrą padės padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje visą darbo dieną ir suteiks galimybę užtikrinti didesnę vietos lygmens ir socialinę moterų įtrauktį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares dėti pastangas, kad būtų nustatyta vaikų garantija, pagal kurią būtų užtikrinta, kad kiekvienas Europos vaikas, kuriam kyla skurdo grėsmė, turėtų galimybę pasinaudoti nemokamomis sveikatos priežiūros, švietimo ir vaiko priežiūros paslaugomis, deramu būstu ir tinkamai maitintis; pabrėžia, kad taikant tokią politiką turi būti imamasi veiksmų atsižvelgiant į moterų ir mergaičių padėtį, visų pirma pažeidžiamose ir marginalizuotose bendruomenėse; pažymi, kad į Jaunimo garantijų iniciatyvą turi būti įtrauktas lyčių aspektas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestauja, kad vis dar esama vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumų, ir primygtinai ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius imtis neatidėliotinų veiksmų siekiant panaikinti šį skirtumą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad pirmas žingsnis šalinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą yra skaidrumo darbo užmokesčių dydžių srityje užtikrinimas, ir su džiaugsmu pabrėžia, kad daugybė įmonių pradėjo taikyti vyrų ir moterų darbuotojų darbo užmokesčio skirtumo analizavimo ir skelbimo praktiką; ragina visus darbdavius ir profesines sąjungas parengti ir taikyti praktines konkrečias darbo vietų vertinimo priemones, kurios padėtų nustatyti vienodą užmokestį už vienodą arba vienodos vertės darbą; ragina valstybes nares taip pat reguliariai vykdyti darbo užmokesčių ir atlyginimų stebėseną, skelbti duomenis ir prašyti, kad įmonės pradėtų taikyti vidaus darbo užmokesčio skirtumų aptikimo mechanizmus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, kad Komisija mano, kad principo „vienodas užmokestis už vienodą arba vienodos vertės darbą“ įgyvendinimas yra viena iš pagrindinių veiklos sričių; ryšium su tuo ragina nauja redakcija išdėstyti 2006 m. Vienodo požiūrio direktyvą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smerkia tai, kad daugiau kaip pusėje valstybių narių padidėjo vyrų ir moterų pensijų skirtumas; ragina Kiprą, Vokietiją ir Nyderlandus sumažinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą, kuris siekia beveik 50 proc.; ragina Maltą, Ispaniją, Belgiją, Airiją, Graikiją, Italiją ir Austriją panaikinti vyrų ir moterų dalyvavimo pensijų sistemoje skirtumus, nes nuo 11 iki 36 proc. moterų šiose šalyse neturi teisės gauti pensiją; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sveikina Švedijos vyriausybę pasiekus lygybę lyčių atstovavimo srityje, o Slovėniją ir Prancūziją – beveik visišką lygybę, ir ragina Vengriją, Slovakiją ir Graikiją, kurios suformavo vyriausybes be moterų (40), užtikrinti, kad moterims būtų pakankamai atstovaujama priimant politinius ir ekonominius sprendimus visais lygmenimis; ragina valstybes nares užtikrinti lyčių lygybę, kalbant apie aukštas pareigas jų vyriausybėse, viešosiose institucijose ir įstaigose ir rinkimų sąrašus, siekiant garantuoti vienodą atstovavimą savivaldybėse, regioniniuose ir nacionaliniuose parlamentuose, taip pat Europos Parlamente; pabrėžia, kad įvairūs tyrimai parodė, jog imantis tinkamų teisėkūros priemonių gali įvykti greitų pokyčių užtikrinant lyčių pusiausvyrą politikos srityje; pritaria Komisijos nuomonei, kad siekiant užtikrinti kvotų veiksmingumą kartu reikia parengti ir teisės aktus dėl kandidatų eilės tvarkos sąrašuose ir numatyti tinkamas sankcijas už pažeidimus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, jog tai, kad aišku, kad ES ir valstybių narių lygmeniu esama per mažai moterų, užimančių politinius postus, į kuriuos asmenys išrenkami ir paskiriami, rodo demokratijos stoką, kuri mažina sprendimų priėmimo teisėtumą ir ES ir nacionaliniu lygmenimis |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina ES institucijas daryti viską, ką gali, kad užtikrintų lyčių lygybę Komisijos narių kolegijoje ir užimant aukštas pareigybes visose ES institucijose, agentūrose, institutuose ir įstaigose; |
| --- | --- |

27.

| 28. | susirūpinęs pastebi, kad 2015 m., lyginant su 2010 m., moterų dalyvavimo didelių biržinių bendrovių valdybose vidurkis daugelyje šalių buvo žemesnis už ES vidurkį; vis dėlto palankiai vertina bendrą pažangos tendenciją, visų pirma, Prancūzijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje, Belgijoje ir Danijoje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pakartoja raginimą Tarybai greitai priimti direktyvą dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros (Direktyva dėl moterų įmonių valdybose), nes tai būtų pirmas žingsnis siekiant vienodo atstovavimo viešajame ir privačiajame sektoriuose; pažymi, kad pažanga labiausiai matyti (nuo 11,9 proc. 2010 m. iki 22,7 proc. 2015 m.) tose valstybėse narėse, kuriose buvo priimti privalomi teisės aktai dėl valdybų kvotų (41); |
| --- | --- |

29.

| 30. | apgailestauja, kad tik vienoje valstybėje narėje aukštojo mokslo institucijose aukščiausias pareigas eina tiek pat moterų ir vyrų, bet palankiai vertina tai, kad apskritai tokias pareigas einančių moterų daugėja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primygtinai ragina valstybes nares užkirsti kelią visų rūšių smurtui prieš moteris ir smurtui dėl lyties ir į jį reaguoti, parengti tolesnes prevencijos strategijas, užtikrinti, kad būtų plačiai prieinama specializuota parama ir apsaugos paslaugos, kad visi nukentėjusieji galėtų jomis naudotis, ir 2017 m. teikiant ataskaitą apie Nusikaltimų aukų teisių direktyvos įgyvendinimą ypatingą dėmesį skirti su lytimi susijusiems nukentėjusiųjų teisių aspektams, įskaitant su aukos lytine tapatybe ir lytine raiška susijusius aspektus; ragina Tarybą pasinaudoti nuostata dėl pereigos ir vieningai priimti sprendimą, kuriuo smurtas dėl lyties būtų įtrauktas į SESV 83 straipsnio 1 dalyje išvardytas nusikaltimų sritis; prašo Komisijos sukurti Europos apsaugos orderių Europos registrą, kaip papildomą priemonę, taikomą kartu su ES teisės aktais dėl aukų apsaugos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | dar kartą aiškiai pabrėžia, kad smurtas ir diskriminacija dėl lyties, kaip antai, be kita ko, išžaginimas ir seksualinis smurtas, seksualinis priekabiavimas, moterų lyties organų žalojimas, priverstinės santuokos ir smurtas šeimoje, labai žeidžia žmogaus orumą; todėl ragina valstybes nares ir Komisiją taikyti visų formų smurto, įskaitant smurtą šeimoje (tuomet aukos nenoriai praneša apie prievartą, nes jos dažnai imasi partneriai arba jų šeimos nariai), visiško netoleravimo politiką; primygtinai ragina valstybes nares atkreipti dėmesį į neįgalių moterų, kaip smurto šeimoje aukų, kurios negali išsilaisvinti iš smurtinių santykių, padėtį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina valstybių narių pažangą pasirašant Stambulo konvenciją – pirmąją teisiškai privalomą priemonę dėl smurto prieš moteris prevencijos ir kovos su juo tarptautiniu lygmeniu; taip pat primygtinai ragina keturiolika valstybių narių, kurios jos dar neratifikavo, nedelsiant tai padaryti; palankiai vertina 2016 m. kovo mėn. Komisijos pasiūlymą dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos; ragina Tarybą ir Komisiją paspartinti derybas dėl Stambulo konvencijos pasirašymo ir sudarymo ir remia prisijungimą prie jos be išlygų ir plačiu mastu; be to, ragina Komisiją, atsižvelgiant į Direktyvos 2012/29/ES nuostatas, įtraukti smurto dėl lyties apibrėžtį ir kuo greičiau pristatyti visapusišką Europos smurto dėl lyties prevencijos ir kovos su juo strategiją, į kurią būtų įtrauktas privalomas teisėkūros procedūra priimtas aktas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina Eurostato, nacionalinių teisminių institucijų ir policijos bendradarbiavimą duomenų keitimosi srityje siekiant atskleisti smerktiną smurto šeimoje praktiką ES ir ragina šias institucijas įtvirtinti šį bendradarbiavimą kaip nuolatinę praktiką ir kartu su EIGE vykdyti kasmetinę nusikaltimų, įvykdytų moterų atžvilgiu, stebėseną; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad egzistuoja glaudus ryšys tarp stereotipų ir itin augančio priekabiavimo prie moterų ir seksizmo atvejų internete ir socialinėje žiniasklaidoje skaičiaus ir kad taip pat randasi naujos smurto prieš moteris ir mergaites formos, kaip antai patyčios elektroninėje erdvėje, priekabiavimas elektroninėje erdvėje, žeminančių vaizdų naudojimas internete, privačių nuotraukų ir vaizdo įrašų platinimas socialinės žiniasklaidos tinkluose negavus su jais susijusių asmenų leidimo; pabrėžia, kad su šiais dalykais reikia kovoti nuo ankstyvo amžiaus; pabrėžia, kad tokios situacijos gali atsirasti dėl to, kad valdžios ir kitos institucijos, kurios turėtų sukurti lyčių požiūriu neutralią aplinką ir pasmerkti seksizmą, neužtikrina pakankamos apsaugos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti visas teisines ir juridines priemones siekiant kovoti su smurto prieš moteris internete reiškiniu; visų pirma ragina ES ir valstybes nares, vykdant visapusišką Europos smurto dėl lyties prevencijos ir kovos su juo strategiją, sutelkti jėgas, kad būtų galima sukurti sistemą, pagal kurią naujos smurto internete formos būtų laikomos nusikalstama veika, taip pat teikti psichologinę paramą moterims ir mergaitėms, kurios yra smurto internete aukos; ragina atlikti ES kibernetinio saugumo strategijos ir Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro (Europolo) veiklos poveikio lytims vertinimą, kad į jų veiklą būtų įtraukti minėti klausimai ir ją vykdant būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | dar kartą ragina Komisiją įkurti Europos smurto dėl lyties observatoriją (dabartiniame Europos lyčių lygybės institute), kuriai vadovautų smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos srities Europos koordinatorius; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti priemones siekiant apsaugoti moteris ir LGBTI asmenis nuo priekabiavimo darbo vietoje; ragina Komisiją persvarstyti šiuo metu galiojantį ES pamatinį sprendimą dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (42), siekiant įtraukti seksizmą, šališkumo motyvu padarytus nusikaltimus ir neapykantos kurstymą dėl seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ir lyties ypatumų; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smerkia tai, kad daugelyje ES šalių vis dar atliekamos interseksualių vaikų genitalijų „normalizavimo“ operacijos, nors medicininiu požiūriu jos nėra būtinos; primygtinai ragina valstybes nares vengti tokio medicininio gydymo, jeigu atitinkamas asmuo nedavė savanoriško ir informacija pagrįsto sutikimo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi, kad Maltoje ir Graikijoje interseksualūs asmenys saugomi nuo diskriminacijos dėl lyties ypatumų; ragina valstybes nares, įgyvendinant ES lyčių lygybės direktyvas, į lyčių lygybės teisės aktus įtraukti lytinės tapatybės ir lyties ypatumų pagrindus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad įvairių formų smurtas ir diskriminacija dėl lyties, pvz., be kita ko, išžaginimas ir seksualinis smurtas, moterų lyties organų žalojimas, priverstinės santuokos, smurtas šeimoje, vadinamieji garbės nusikaltimai ir valstybės sankcionuojama diskriminacija dėl lyties, yra persekiojimas ir turėtų būti laikomi pagrįstomis priežastimis prašyti prieglobsčio ES; pritaria tam, kad būtų sukurti saugūs ir teisėti būdai patekti į ES; primena, kad moterys ir mergaitės yra ypač pažeidžiamos, kalbant apie prekiautojų žmonėmis vykdomą išnaudojimą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pakartoja raginimą valstybėms narėms nedelsiant nutraukti vaikų, nėščių ir žindančių moterų, žaginimo, seksualinio smurto ir prekybos žmonėmis aukų sulaikymą ir užtikrinti jiems atitinkamą psichologinę ir medicininę paramą, kurią teiktų tinkamai tokioms ekstremaliosioms situacijoms parengti ir tinkamai į lyties aspektą atsižvelgiantys specialistai, kaip antai psichologai, socialiniai darbuotojai, slaugytojai ir gydytojai; primena, kad pabėgėliams, nukentėjusiems nuo smurto dėl lyties arba (suvokiamos) seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės, visais migracijos proceso etapais turėtų būti užtikrinama laiku teikiama parama, įskaitant skubų perkėlimą, jeigu negali būti užtikrintas jų saugumas, kokybišką pagalbą psichikos sveikatos srityje ir greitą lytinės tapatybės pripažinimą kaip smurto prevencijos priemonę prieglobsčio suteikimo procedūros metu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pakartoja, kad, įgyvendinant ES kovos su prekyba žmonėmis, kuri šiuo metu yra pelningiausia organizuoto nusikalstamumo veikla, teisės aktus, būtina nuolat stebėti prekybos su žmonėmis prevencijos ir kovos su ja lyties aspektą, taip pat pakartoja raginimą Komisijai toliau stebėti šį aspektą vertinant, kaip valstybės narės laikosi šios direktyvos nuostatų ir ją įgyvendina, ir kartu užtikrinti, kad būtų laikomasi direktyvoje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų ir tvarkaraščio; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją teikti finansinę ir logistinę paramą valstybėms narėms, kovojančioms su prekyba žmonėmis, visų pirma Italijai ir Graikijai, kurios dėl dabartinės migracijos krizės turi pirmos spręsti dėl šios ekstremaliosios padėties iškilusias problemas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina nacionaliniu ir ES mastu dėti daugiau pastangų ir kovoti su įsigalėjusiais stereotipais ir diskriminacija dėl lyties vykdant visiems visuomenės sluoksniams skirtas informuotumo didinimo kampanijas, kuriose didžiausias dėmesys telkiamas į nestereotipinį moterų bei mergaičių ir vyrų bei berniukų vaizdavimą; ragina valstybes nares imtis teigiamų iniciatyvų, pavyzdžiui, kurti strategijas, siekiant skatinti moteris rinktis karjerą ir profesiją srityse, kuriose moterų yra mažai, o vyrus prisiimti tinkamą dalį šeimos ir namų ruošos užduočių arba padidinti vyrų supratimą apie tai, kaip smurtas, įskaitant prekybą žmonėmis komerciniais seksualinio išnaudojimo tikslais, priverstines santuokas ir priverstinį darbą, kenkia moterims, vyrams ir vaikams ir lyčių lygybei, taip pat imtis priemonių ir vykdyti informavimo kampanijas, siekiant mažinti prekybos žmonėmis objektų, moterų ir vaikų, paklausą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pakartoja, kad moterims privalo būti suteikta galimybė kontroliuoti savo lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises; ragina visas valstybes nares užtikrinti moterų galimybes naudotis savanorišku šeimos planavimu ir įvairiomis reprodukcinės ir lytinės sveikatos paslaugomis, įskaitant kontracepciją ir saugų ir teisėtą abortą; ragina valstybes nares ir Komisiją vykdyti visuomenės informavimo veiksmus siekiant, kad vyrai ir moterys visapusiškai suprastų savo su lytinės ir reprodukcinės sveikatos aspektais susijusias pareigas ir teises; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į stiprėjančią tendenciją – pernelyg dažną nuostatų dėl atsisakymo veikti dėl vidinių įsitikinimų taikymą ir dėl to atsirandančias trukdis naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis; ragina valstybes nares užtikrinti, kad nuostatomis dėl atsisakymo veikti dėl vidinių įsitikinimų nebūtų užkertamas kelias pacientų galimybei naudotis teisėta medicinine sveikatos priežiūra; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad atsisakymas teikti gyvybę gelbstinčias lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas, įskaitant saugius abortus, yra sunkus pagrindinių žmogaus teisių pažeidimas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad svarbu vykdyti aktyvią prevencijos, švietimo ir informavimo politiką, skirtą paaugliams, jaunimui ir suaugusiesiems, kad ES piliečių lytinė ir reprodukcinė sveikata būtų gera ir taip būtų išvengta lytiškai plintančių ligų bei nepageidaujamo nėštumo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina valstybių narių kompetentingas institucijas lyčių lygybę skatinti pasinaudojant išsamiomis lytinio ir santykių švietimo programomis, kurios apimtų mergaičių ir berniukų mokymą apie santykius, pagrįstus sutikimu, pagarba ir abipusiškumu, taip pat pasinaudojant sporto ir laisvalaikio veikla, nes stereotipai ir lytimi grindžiami lūkesčiai gali daryti poveikį mergaičių ir berniukų savivertei, sveikatai, įgūdžių įgijimui, intelektinei raidai, socialinei integracijai ir tapatybės formavimuisi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad svarbu skatinti vyrus visapusiškai dalyvauti bet kokioje veikloje, kuria skatinama lyčių lygybė, ir nustatyti visas vietas, kur būtų galima teikti informaciją dideliam skaičiui vyrų, kaip antai, įstaigas, pramonės įmonės ir asociacijas, kuriose dominuoja vyrai, siekiant atkreipti vyrų dėmesį į jų vaidmenis ir atsakomybę skatinant lyčių lygybę ir remiant moterų ir vyrų valdžios ir atsakomybės pasidalijimo principą darbo vietoje, bendruomenėje, privačiame gyvenime ir didesnėje nacionalinėje ir tarptautinėje bendruomenėje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina valstybes nares stebėti atvejus, kai žiniasklaidoje ir reklamos pramonėje propaguojamas moterų seksualizavimas ir jų kaip prekės traktavimas ir dažnai pateikiami stereotipai – moterų jaunumas, grožis ir seksualinis pristatomas kaip jų socialinės sėkmės užtikrinimo modelis; ragina Komisiją imtis teisinių veiksmų, kai valstybė narė pažeidžia Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą, ir paskatomis remti gerą viešųjų ir privačiųjų žiniasklaidos įmonių praktiką; primygtinai ragina, kad žiniasklaidoje ir reklamos pramonėje būtų gerbiamas moterų orumas ir užtikrinama, kad moterys būtų vaizduojamos nestereotipiniu ir nediskriminaciniu būdais ir labiau atsižvelgiant į dabartinę moterų gyvenimo būdų įvairovę; be to, ragina žiniasklaidą ir reklamos pramonę taip pat dėmesį skirti sveikam gyvenimo būdui, skirtingiems šeimos modeliams ir gyvenimo būdams; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primena ES ir CALAC (Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrija) 2013 m. ir 2015 m. veiksmų planuose ES prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su smurto prieš moteris panaikinimu, ir išreiškia susirūpinimą dėl to, kad neįgyvendinamos jo 7 skyriaus dėl lyčių lygybės skatinimo nuostatos; ragina valstybes nares ir Europos išorės veiksmų tarnybą bendradarbiauti ir skirti ekonominius ir institucinius išteklius, kad būtų užtikrintas veiksmų planuose sutartų rekomendacijų dėl lyčių lygybės skatinimo, visų pirma dėl visų formų smurto panaikinimo, įgyvendinimas, laikantis Belém do Pará konvencijos, Stambulo konvencijos ir Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad tyrimų rezultatai rodo, jog klimato kaitos poveikis yra didesnis moterims nei vyrams, nes didesnė tikimybė, kad moterims teks didesnė našta skurdo atveju; mano, kad moterys turi aktyviai dalyvauti vykdant kovos su klimato kaita politiką ir veiksmus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl bendros darnaus vystymosi strategijos, apimančios visas atitinkamas vidaus ir išorės politikos sritis, ir parengti veiksmingus Darbotvarkės iki 2030 m., įskaitant jos lyčių lygybės, moterų teisių ir moterų įgalinimo srities tikslus ir rodiklius, vykdymo stebėsenos, peržiūros ir atskaitomybės mechanizmus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją veiksmingiau stebėti, kaip valstybėse narėse įgyvendinami ES lyčių lygybės teisės aktai, ir kartu pabrėžia, kad būtina pradėti pažeidimo procedūras tais atvejais, kai neįgyvendinami atitinkami teisės aktai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | apgailestauja, kad, nors prie daugiametės finansinės programos (DFP) pridėtas institucijų pareiškimas dėl lyčių aspekto integravimo užtikrinimo, iki šiol nebuvo imtasi jokių priemonių dėl biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą; todėl pabrėžia, kad būtina atidžiai stebėti, kaip vykdant metines biudžeto procedūras įgyvendinami bendrame pareiškime nustatyti principai, ir ragina, kad tikslinant DFP atsakingam komitetui būtų skirtas oficialus vaidmuo; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina valstybių narių vyriausybes, kad būtų užtikrinta įstaigų, kurioms pavesta parengti, suderinti ir įgyvendinti lyčių lygybės politiką, veikla, pastovumas ir atitinkami ištekliai, nes tai svarbus vyriausybės įsipareigojimo skatinti lyčių lygybę rodiklis; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina ES institucijas į būsimo ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo stebėsenos sistemą įtraukti konkrečius rodiklius, susijusius su lyčių lygybe, įskaitant Europos lyčių lygybės instituto lyčių lygybės indeksą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją parengti platesnę lygybės strategiją, įskaitant horizontaliąją kovos su diskriminacija direktyvą, siekiant panaikinti visų formų moterų ir vyrų diskriminaciją; todėl primygtinai ragina Tarybą kuo greičiau rasti bendrą poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426), dėl kurio nesiimta jokių veiksmų nuo tada, kai Parlamentas priėmė savo 2009 m. balandžio 2 d. poziciją (43); dar kartą ragina Tarybą įtraukti lytį kaip su diskriminacija susijusį veiksnį; |
| --- | --- |

60.

| 61. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(2)  OL L 101, 2011 4 15, p. 1.

(3)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 162.

(4)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(5)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(6)  OL L 353, 2013 12 28, p. 7.

(7)  OL L 180, 2010 7 15, p. 1.

(8)  OL L 68, 2010 3 18, p. 13.

(9)  OL L 348, 1992 11 28, p. 1.

(10)  OL L 359, 1986 12 19, p. 56.

(11)  OL L 6, 1979 1 10, p. 24.

(12)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 35.

(13)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 65.

(14)  OL C 251 E, 2013 8 31, p. 1.

(15)  OL C 316, 2016 8 30, p. 2.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0105.

(17)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0042.

(18)  OL C 407, 2016 11 4, p. 2.

(19)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0126.

(20)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0312.

(21)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0073.

(22)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0203.

(23)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0235.

(24)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0338.

(25)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0360.

(26)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0072.

(27)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0227.

(28)  ISBN 978-92-79-29898-1.

(29)  OL L 59, 2013 3 2, p. 5.

(30)  http://www.un.org/womenwatch/daw/csw/csw48/ac-men-auv.pdf

(31)  ISBN 978-92-79-36171-5.

(32)  2016 m. Eurofound ataskaita „Vyrų ir moterų užimtumo skirtumas. Uždaviniai ir sprendimai“.

(33)  2015 m. Eurofound ataskaita „Tėvų naudojimosi vaiko priežiūros ir tėvystės atostogomis rodiklio didinimas Europos Sąjungoje“.

(34)  Eurofound (2015 m.): „Pirmosios išvados. Šeštasis Europos darbo sąlygų tyrimas“.

(35)  http://ec.europa.eu/eurostat/web/crime/database

(36)  Eurostato ataskaita „Prekyba žmonėmis“, 2015 m. leidinys.

(37)  Europos lyčių lygybės ir nediskriminavimo sričių teisės ekspertų tinklas: „Europos lyčių lygybės įstatymų lyginamoji analizė“, 2015 m.

(38)  EIGE, 2014 m.: „Institucinių mechanizmų, kuriais siekiama pažangos lyčių lygybės srityje, veiksmingumas. Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse peržiūra“.

(39)  Eurofound ataskaita (2014 m.) „Socialiniai partneriai ir lyčių lygybė Europoje“.

(40)  Padėtis 2014 m. ir 2015 m.

(41)  Europos Komisijos informacijos suvestinė „Lyčių pusiausvyra įmonių valdybose. Europa skaldo stiklo lubas“ („Gender balance on corporate boards – Europe is cracking the glass ceiling“), 2015 m. spalio mėn.; Europos Komisijos Teisingumo ir vartotojų reikalų GD: „Moterų dalyvavimas priimant ekonominius sprendimus ES. Pažangos ataskaita. Iniciatyva „Europa 2020“ („Women in economic decision-making in the EU: Progress report: A Europe 2020 initiative“), 2012 m.; Aagoth Storvik ir Mari Teigen: „Moterys valdyboje. Norvegijos patirtis („Women on Board: The Norwegian Experience“), 2010 m. birželio mėn.

(42)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(43)  OL C 137 E, 2010 5 27, p. 68.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/64

---

P8_TA(2017)0074

Vienodas požiūris į vyrus ir moteris dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir dėl prekių tiekimo bei paslaugų teikimo

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos direktyvos 2004/113/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, taikymo (2016/2012(INI))

(2018/C 263/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 19 straipsnio 1 dalį ir 260 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 19 straipsnio 1 dalį ir 260 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos Direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos Direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl Tarybos direktyvos 2004/113/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (COM(2015)0190), taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl Tarybos direktyvos 2004/113/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (COM(2015)0190), taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtas 2011 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvos 2004/113/EB taikymo draudimui gaires pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-236/09 (Test-Achats) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtas 2011 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvos 2004/113/EB taikymo draudimui gaires pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-236/09 (Test-Achats) (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2011 m. kovo 1 d. sprendimą byloje C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2011 m. kovo 1 d. sprendimą byloje C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir jos 3 straipsnį, kuriame „lytis“ apibrėžiama kaip „socialiai susiformavę vaidmenys, elgesys, veikla ir bruožai, kuriuos tam tikra visuomenė priskiria kaip tinkamus moterims ir vyrams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir jos 3 straipsnį, kuriame „lytis“ apibrėžiama kaip „socialiai susiformavę vaidmenys, elgesys, veikla ir bruožai, kuriuos tam tikra visuomenė priskiria kaip tinkamus moterims ir vyrams“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio mėn. Europos įgyvendinimo vertinimą dėl Direktyvos 2004/113/EB dėl lyčių lygių galimybių naudotis prekėmis bei paslaugomis, kurį atliko Europos Parlamento tyrimų tarnyba (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio mėn. Europos įgyvendinimo vertinimą dėl Direktyvos 2004/113/EB dėl lyčių lygių galimybių naudotis prekėmis bei paslaugomis, kurį atliko Europos Parlamento tyrimų tarnyba (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio mėn. tinklo „Equinet“ ataskaitą „Lygybės įstaigos ir Direktyva, įgyvendinanti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybių naudotis prekėmis bei paslaugomis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio mėn. tinklo „Equinet“ ataskaitą „Lygybės įstaigos ir Direktyva, įgyvendinanti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybių naudotis prekėmis bei paslaugomis“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Europos teisės ekspertų lyčių lygybės srityje tinklo ataskaitą „Lyčių lygybės įstatymas 33-jose Europos šalyse. Kaip ES taisyklės perkeliamos į nacionalinę teisę?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Europos teisės ekspertų lyčių lygybės srityje tinklo ataskaitą „Lyčių lygybės įstatymas 33-jose Europos šalyse. Kaip ES taisyklės perkeliamos į nacionalinę teisę?“,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos mėn. Europos teisės ekspertų lyčių lygybės srityje tinklo ataskaitą „Diskriminacija dėl lyties siekiant galimybės naudotis prekėmis ir paslaugomis, taip pat tiekti prekes ir teikti paslaugas ir Direktyvos 2004/113/EB perkėlimas į nacionalinę teisę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos mėn. Europos teisės ekspertų lyčių lygybės srityje tinklo ataskaitą „Diskriminacija dėl lyties siekiant galimybės naudotis prekėmis ir paslaugomis, taip pat tiekti prekes ir teikti paslaugas ir Direktyvos 2004/113/EB perkėlimas į nacionalinę teisę“,

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-13/94, kad teisė nebūti diskriminuojamam dėl lyties gali apimti diskriminaciją, kylančią dėl asmens lyties pakeitimo (5), taip pat į 2014 m. ES pagrindinių teisių agentūros LGBTI asmenų apklausą ir jos ataskaitą „Profesinis požiūris: iššūkiai siekiant užtikrinti LGBT asmenų lygybę“ – visa tai susiję su prekių ir paslaugų sritimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-13/94, kad teisė nebūti diskriminuojamam dėl lyties gali apimti diskriminaciją, kylančią dėl asmens lyties pakeitimo (5), taip pat į 2014 m. ES pagrindinių teisių agentūros LGBTI asmenų apklausą ir jos ataskaitą „Profesinis požiūris: iššūkiai siekiant užtikrinti LGBT asmenų lygybę“ – visa tai susiję su prekių ir paslaugų sritimi,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426), ir 2009 m. balandžio 2 d. Parlamento poziciją dėl jos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426), ir 2009 m. balandžio 2 d. Parlamento poziciją dėl jos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos moterų verslumui trukdančių išorės veiksnių (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos moterų verslumui trukdančių išorės veiksnių (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A8-0043/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A8-0043/2017),

| A. | kadangi kova su diskriminacija dėl lyties – tiek tiesioginė, tiek netiesioginė – prekių ir paslaugų srityje yra neatsiejamai susijusi su moterų ir vyrų lygybės principu, kuris yra pagrindinė Europos Sąjungos vertybė, ir kadangi tiek Sutartimis, tiek Pagrindinių teisių chartija draudžiama diskriminuoti dėl lyties ir reikalaujama visose srityse ir visose ES valstybėse narėse užtikrinti moterų ir vyrų lygybę; |
| --- | --- |

A.

kadangi kova su diskriminacija dėl lyties – tiek tiesioginė, tiek netiesioginė – prekių ir paslaugų srityje yra neatsiejamai susijusi su moterų ir vyrų lygybės principu, kuris yra pagrindinė Europos Sąjungos vertybė, ir kadangi tiek Sutartimis, tiek Pagrindinių teisių chartija draudžiama diskriminuoti dėl lyties ir reikalaujama visose srityse ir visose ES valstybėse narėse užtikrinti moterų ir vyrų lygybę;

| B. | kadangi Direktyvoje 2004/113/EB išplečiamas vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principas, kad jis apimtų ne tik užimtumo ir darbo rinkos sritį, bet ir galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo sritį; |
| --- | --- |

B.

kadangi Direktyvoje 2004/113/EB išplečiamas vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principas, kad jis apimtų ne tik užimtumo ir darbo rinkos sritį, bet ir galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo sritį;

| C. | kadangi šia direktyva draudžiama ir tiesioginė, ir netiesioginė lyčių diskriminacija dėl galimybės tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose naudotis visuomenei prieinamomis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi šia direktyva draudžiama ir tiesioginė, ir netiesioginė lyčių diskriminacija dėl galimybės tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose naudotis visuomenei prieinamomis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo;

| D. | kadangi direktyvos nuostatos taikomos visoms prekėms ir paslaugoms, teikiamoms už užmokestį, kaip nustatyta SESV 57 straipsnyje ir vadovaujantis atitinkama Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktika; kadangi mokėti nebūtinai turi tie asmenys, kuriems šios paslaugos yra suteiktos, ir atsilyginti galima netiesioginiu mokėjimu, kurį nebūtinai atlieka paslaugos gavėjas; |
| --- | --- |

D.

kadangi direktyvos nuostatos taikomos visoms prekėms ir paslaugoms, teikiamoms už užmokestį, kaip nustatyta SESV 57 straipsnyje ir vadovaujantis atitinkama Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktika; kadangi mokėti nebūtinai turi tie asmenys, kuriems šios paslaugos yra suteiktos, ir atsilyginti galima netiesioginiu mokėjimu, kurį nebūtinai atlieka paslaugos gavėjas;

| E. | kadangi su žiniasklaidos ir reklamos sektoriais, švietimu susijusios paslaugos, taip pat privačioje sferoje teikiamos paslaugos nepriskiriamos šios direktyvos taikymo sričiai; kadangi valstybėms narėms suteikta teisėkūros kompetencija užtikrinti vienodą požiūrį į moteris ir vyrus kitose srityse ir kadangi kai kuriais atvejais taikomi už šios direktyvos reikalavimus griežtesni nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos diskriminacija tarp vyrų ir moterų draudžiama žiniasklaidos, reklamos ir švietimo srityje; |
| --- | --- |

E.

kadangi su žiniasklaidos ir reklamos sektoriais, švietimu susijusios paslaugos, taip pat privačioje sferoje teikiamos paslaugos nepriskiriamos šios direktyvos taikymo sričiai; kadangi valstybėms narėms suteikta teisėkūros kompetencija užtikrinti vienodą požiūrį į moteris ir vyrus kitose srityse ir kadangi kai kuriais atvejais taikomi už šios direktyvos reikalavimus griežtesni nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos diskriminacija tarp vyrų ir moterų draudžiama žiniasklaidos, reklamos ir švietimo srityje;

| F. | kadangi visos 28 valstybės narės perkėlė direktyvą į nacionalinę teisę; kadangi, remiantis Komisijos ataskaita, 2015 m. su šešiomis valstybėmis narėmis dėl direktyvos įgyvendinimo vis dar vyko intensyvus dialogas; |
| --- | --- |

F.

kadangi visos 28 valstybės narės perkėlė direktyvą į nacionalinę teisę; kadangi, remiantis Komisijos ataskaita, 2015 m. su šešiomis valstybėmis narėmis dėl direktyvos įgyvendinimo vis dar vyko intensyvus dialogas;

| G. | kadangi Test-Achats sprendime ESTT nusprendė, kad direktyvos 5 straipsnio 2 dalies nuostatos trukdo siekti vienodo požiūrio į vyrus ir moteris tikslo; kadangi ši nuostata nuo 2012 m. gruodžio 21 d. buvo laikoma negaliojančia, todėl visose valstybėse narėse abiejų lyčių asmenims nustatytos vienodos įmokos ir išmokos; |
| --- | --- |

G.

kadangi Test-Achats sprendime ESTT nusprendė, kad direktyvos 5 straipsnio 2 dalies nuostatos trukdo siekti vienodo požiūrio į vyrus ir moteris tikslo; kadangi ši nuostata nuo 2012 m. gruodžio 21 d. buvo laikoma negaliojančia, todėl visose valstybėse narėse abiejų lyčių asmenims nustatytos vienodos įmokos ir išmokos;

| H. | kadangi vienos iš dažniausių problemų yra per daug ribotas prekių ir paslaugų supratimas, platus ir kartais neaiškus nevienodo požiūrio pagrindimas, remiantis 4 straipsnio 5 dalimi, taip pat nepakankama moterų apsauga motinystės ir nėštumo laikotarpiu; |
| --- | --- |

H.

kadangi vienos iš dažniausių problemų yra per daug ribotas prekių ir paslaugų supratimas, platus ir kartais neaiškus nevienodo požiūrio pagrindimas, remiantis 4 straipsnio 5 dalimi, taip pat nepakankama moterų apsauga motinystės ir nėštumo laikotarpiu;

| I. | kadangi uždraudžiant diskriminaciją svarbu paisyti kitų pagrindinių teisių ir laisvių, įskaitant privataus gyvenimo, su juo susijusių sandorių ir religijos laisvės apsaugą; |
| --- | --- |

I.

kadangi uždraudžiant diskriminaciją svarbu paisyti kitų pagrindinių teisių ir laisvių, įskaitant privataus gyvenimo, su juo susijusių sandorių ir religijos laisvės apsaugą;

| J. | kadangi pagal 2008 m. pasiūlytą Vienodo požiūrio direktyvą apsauga nuo diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo, amžiaus, negalios ir seksualinės orientacijos būtų užtikrinama ne tik darbo rinkoje, bet ir socialinės apsaugos, įskaitant socialinį draudimą, sveikatos priežiūrą ir socialines lengvatas, švietimo ir galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo srityse; kadangi Taryba iki šiol nepatvirtino savo pozicijos šio pasiūlymo dėl direktyvos atžvilgiu; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal 2008 m. pasiūlytą Vienodo požiūrio direktyvą apsauga nuo diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo, amžiaus, negalios ir seksualinės orientacijos būtų užtikrinama ne tik darbo rinkoje, bet ir socialinės apsaugos, įskaitant socialinį draudimą, sveikatos priežiūrą ir socialines lengvatas, švietimo ir galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo srityse; kadangi Taryba iki šiol nepatvirtino savo pozicijos šio pasiūlymo dėl direktyvos atžvilgiu;

| K. | kadangi neseniai paskelbtas Komisijos komunikatas „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ yra geras atskaitos taškas, siekiant šį sektorių veiksmingai skatinti ir reglamentuoti, į tolimesnį nagrinėjimą ir rekomendacijas šioje srityje būtina įtraukti lyčių lygybės aspektą ir atspindėti direktyvos nuostatas; |
| --- | --- |

K.

kadangi neseniai paskelbtas Komisijos komunikatas „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ yra geras atskaitos taškas, siekiant šį sektorių veiksmingai skatinti ir reglamentuoti, į tolimesnį nagrinėjimą ir rekomendacijas šioje srityje būtina įtraukti lyčių lygybės aspektą ir atspindėti direktyvos nuostatas;

| L. | kadangi visą direktyvos potencialą pavyks realizuoti tik veiksmingai ir nuosekliai integravus lyčių aspektą atitinkamuose sektoriuose, kuriems jis yra taikomas; |
| --- | --- |

L.

kadangi visą direktyvos potencialą pavyks realizuoti tik veiksmingai ir nuosekliai integravus lyčių aspektą atitinkamuose sektoriuose, kuriems jis yra taikomas;

| M. | kadangi, siekiant geriau įgyvendinti vienodo požiūrio teisės aktus, taip pat koordinuoti visos ES nacionalinių lygybės įstaigų bendradarbiavimą ir dalytis geriausios patirties pavyzdžiais, Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklas atlieka labai svarbų darbą; |
| --- | --- |

M.

kadangi, siekiant geriau įgyvendinti vienodo požiūrio teisės aktus, taip pat koordinuoti visos ES nacionalinių lygybės įstaigų bendradarbiavimą ir dalytis geriausios patirties pavyzdžiais, Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklas atlieka labai svarbų darbą;

Bendrieji aspektai

| 1. | yra susirūpinęs, kad valstybėse narėse ši direktyva taikoma nevienodai bei skirtingai ir kad, nepaisant šioje srityje pasiektos pažangos, kai kuriose valstybėse narėse ir tam tikruose sektoriuose ją įgyvendinant dar yra trūkumų ir sunkumų, kuriuos reikia nedelsiant spręsti; ragina Komisiją, vedant dialogą su valstybėmis narėmis, pirmenybę teikti bet kokių likusių direktyvos įgyvendinimo trūkumų naikinimui; pabrėžia, kad valstybėms narėms tenka lemiamas vaidmuo įgyvendinant ES teisės aktus ir politiką, ir rekomenduoja užsitikrinti didesnę regionų ir vietos valdžios institucijų paramą, taip pat bendradarbiauti su pilietine visuomene, tuo pačiu valstybėms narėms teikiant gaires pramonės atstovams, – tai gali būti būtina siekiant užtikrinti visišką direktyvos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Komisija pateikė savo ataskaitą dėl direktyvos taikymo praėjus ilgam laiko tarpui po pirmosios ataskaitos pateikimo 2009 m.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad nors Komisijos ataskaitoje teigiama, kad apie jokius konkrečius sunkumus įgyvendinant kai kurias direktyvos nuostatas nebuvo pranešta, šis teiginys grindžiamas labai nedideliu dėl diskriminacijos gautų pranešimų kiekiu, taip pat į tai, kad apskritai turima informacija yra labai ribota ir kad valstybių narių lygmeniu duomenų rinkimas šioje srityje gerokai skiriasi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad viena iš problemų, su kuriomis susiduriama kai kuriose valstybėse narėse, yra ta, jog politikos formuotojai, paslaugų teikėjai bei patys piliečiai yra mažai informuoti apie direktyvoje įtvirtintas piliečiams suteiktas teises ir apsaugą; pažymi, kad dėl nepakankamų visuomenės žinių ir informuotumo apie šią direktyvą ir jos nuostatas gali būti pateikiama mažiau ieškinių dėl diskriminacijos dėl lyties; ragina valstybes nares, Komisiją ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, galbūt bendradarbiaujant su vartotojų apsaugos organizacijomis, siekiant didinti supratimą apie vienodo požiūrio prekių tiekimo ir paslaugų teikimo srityje svarbą, didinti informuotumą apie šios direktyvos nuostatas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad tik kelios valstybės narės pranešė apie konkrečias nuostatas dėl pozityvių veiksmų; ragina valstybes nares geriau integruoti ir skatinti taikyti nuostatas dėl pozityvių veiksmų, kurie grindžiami teisėtu tikslu ir kurių paskirtis – užkirsti kelią lyčių nelygybei ar ją kompensuoti, kaip nustatyta šioje direktyvoje; |
| --- | --- |

5.

Draudimo, bankų ir finansų sektoriai

| 6. | palankiai vertina tai, kad valstybės narės perkėlė Test-Achats sprendimą į nacionalinės teisės aktus, ir tai, kad nacionalinės teisės aktai buvo iš dalies pakeisti, kaip to teisiškai reikalaujama; atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar kyla sunkumų, susijusių su nacionalinių teisės aktų atitiktimi sprendimui, pavyzdžiui, sveikatos draudimo sistemose ir dėl visiško diskriminacijos dėl nėštumo ir motinystės panaikinimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į sprendimo išlyginamąjį poveikį pensijoms, nes šiuo sprendimu uždrausta draudimo sutartyse taikyti su lytimi susijusius aktuarinius veiksnius ir įpareigota privačiose draudimo sistemose, įskaitant pensijų sistemas, nustatyti abiejų lyčių asmenims vienodas įmokas ir išmokas; pažymi, kad, nors šis sprendimas taikomas tik privačioms sistemoms, pensijų srityje taikoma vienodų sąlygų abiejų lyčių asmenims taisyklė yra gerosios patirties mažinant vyrų ir moterų pensijų skirtumą pavyzdys; palankiai vertina kai kurių valstybių narių sprendimą eiti dar toliau, nei numatyta pagal sprendimo taikymo sritį, ir kitų tipų draudimui ir pensijoms taip pat taikyti vienos lyties taisyklę, įskaitant profesinių pensijų sistemas, siekiant užtikrinti vyrų ir moterų lygybę šiose srityse; ragina kitas valstybes nares apsvarstyti galimybę atitinkamais atvejais pasekti šiuo pavyzdžiu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad yra labai svarbu užtikrinti tinkamą ir visišką sprendimo įgyvendinimą; ragina Komisiją, pasitelkus periodines ataskaitas, stebėti, kaip valstybėse narėse vykdoma atitiktis sprendimui, siekiant užtikrinti, kad visi trūkumai būtų pašalinti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad šia direktyva aiškiai draudžiama naudotis nėštumu ir motinyste siekiant skirtingai apskaičiuoti įmokas draudimo ir susijusių finansinių paslaugų tikslais; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir suteikti didesnio aiškumo siekiant apsaugoti nėščiųjų teises ir gerovę šioje srityje ir užtikrinti, kad jos nepatirtų neteisėtų su nėštumu susijusių išlaidų, kadangi nėščios moterys neturėtų patirti didesnių išlaidų vien dėl savo nėštumo, taip pat didinti paslaugų teikėjų informuotumą apie specialią nėščioms moterims suteiktą apsaugą; pabrėžia, kad visų pirma būtina užtikrinti, kad įvairių rūšių draudimo, ypač sveikatos draudimo, pereinamaisiais laikotarpiais nebūtų pažeidžiamos nėščiųjų teisės visu nėštumo laikotarpiu naudotis vienodo požiūrio principu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja, kad teisė nebūti diskriminuojamam dėl lyties gali apimti diskriminaciją, kylančią dėl asmens lyties pakeitimo (8), ir ragina Komisiją užtikrinti, kad moterys ir vyrai būtų apsaugoti nuo diskriminacijos šiais pagrindais; pabrėžia, kad direktyva suteikia apsaugą šioje srityje ir kad valstybės narės savo nacionalinėje teisėje gali numatyti bet kokias papildomas nuostatas; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad 13 valstybių narių dar nepatvirtino tiesiogiai taikomų teisinių nuostatų, ginančių translyčius asmenis, kurie vis dar patiria diskriminaciją, galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo srityje, ir pažymi, kad įtraukus tokias nuostatas būtų galima prisidėti didinant informuotumą apie nediskriminavimo principą; ragina Komisiją savo būsimose ataskaitose apie direktyvos įgyvendinimą stebėti diskriminacijos apraiškas dėl šių priežasčių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja dėl nuolatinės diskriminacinės praktikos, nukreiptos prieš moteris, ir diskriminacinės praktikos, susijusios su nėštumu, motinystės planavimu ir motinyste, dėl galimybės naudotis draudimo ir bankų sektoriuje teikiamomis paslaugomos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad didesnius moterų verslininkių sunkumus gauti finansavimą iš dalies būtų galima susieti su sunkumais susikurti pakankamą kredito istoriją ir įgyti patirties valdymo srityje; ragina valstybes nares bendradarbiauti su finansų sektoriumi, siekiant užtikrinti vyrų ir moterų lygybę tais atvejais, kai laisvai samdomi asmenys ir MVĮ siekia gauti kapitalo; ragina jas išnagrinėti galimybes lyčių lygybės aspektą įtraukti į savo ataskaitų paskolų paskirstymo klausimu teikimo sistemas, į savo rizikos profilio, investavimo įgaliojimų ir personalo struktūrų derinimo veiklą, taip pat į finansinius produktus; ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, siekiant užtikrinti, kad kiekvienas asmuo galėtų visapusiškai ir tinkamai naudotis šia direktyva kaip veiksminga priemone savo teisėms į vienodą požiūrį galimybės naudotis visomis prekėmis ir paslaugomis srityje apsaugoti, patvirtinti veiksmingas priemones ir pateikti praktinių pavyzdžių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina vadovautis holistiniu požiūriu į moterų verslumą, kuriuo siekiama skatinti moteris daryti karjerą verslo srityje ir joms padėti, sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą ir pasinaudoti verslo galimybėmis ir sukurti moterims palankią aplinką, kurioje jos galėtų realizuoti savo potencialą ir tapti sėkmingomis verslininkėmis, užtikrinant, inter alia, galimybes derinti profesinį ir asmeninį gyvenimą bei naudotis vaikų priežiūros įstaigomis, taip pat jų konkretiems poreikiams pritaikytą mokymą; |
| --- | --- |

13.

Transporto sektorius ir viešosios erdvės

| 14. | pažymi, kad nors draudimas priekabiauti, taip pat seksualiai priekabiauti ir priekabiauti dėl lyties įtvirtintas nacionalinės teisės aktuose, moterys, translyčiai ir interseksualūs asmenys ir toliau nuolat arba dažnai patiria priekabiavimą viešajame transporte, todėl būtina stiprinti prevencines priemones, nukreiptas prieš priekabiavimą, įskaitant paslaugų teikėjų informuotumo didinimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares palengvinti keitimąsi geriausios patirties pavyzdžiais šioje srityje; ragina sutelkti dėmesį į tokias prevencines priemones, kurios, kaip rekomenduojama, pavyzdžiui, Europos Tarybos konvencijoje dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencijoje), yra suderinamos su moterų ir vyrų lygybės principu, kuriomis neribojamos moterų laisvės ir kurias taikant, užuot keitus moterų, kaip galimų aukų, elgesį, pirmiausia daugiausia dėmesio skiriama galimų nusikaltimų vykdytojų nustatymui; pažymi, kad Stambulo konvencijoje teigiama, jog „de jure ir de facto lygybės tarp moterų ir vyrų įgyvendinimas yra esminis faktorius siekiant smurto prieš moteris prevencijos“, todėl ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinant savo politiką, kuria siekiama panaikinti smurtą prieš moteris, įskaitant šioje direktyvoje išdėstytas kovos su priekabiavimu nuostatas, vadovautis šiuo visapusišku požiūriu; ragina valstybes nares, kurios dar neratifikavo Stambulo konvencijos, tai padaryti, ir ragina Komisiją ir Tarybą paskatinti ES prisijungimo prie konvencijos procesą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apgailestauja dėl to, kad mažų vaikų tėvai ir globėjai vis dar susiduria su fizinėmis prieinamumo kliūtimis ir kitais sunkumais, tokiais kaip kūdikių pervystymo patalpų trūkumu paslaugų teikėjo patalpose; taip pat pabrėžia poreikį užtikrinti tiek motinų, tiek tėvų teisę naudotis lygiomis galimybėmis savo vaikų draugijoje paslaugų teikėjo patalpose; pabrėžia, kad, siekiant apskritai užtikrinti lyčių lygybę, labai svarbu galimybės gauti paslaugas ir jomis naudotis srityje užtikrinti vienodą požiūrį tiek į moteris, tiek į vyrus, kaip į mažų vaikų turinčius tėvus ir globėjus, nes taip skatinama vienoda ir bendra moterų ir vyrų atsakomybė už vaikų priežiūrą; todėl ragina valstybes nares didinti paslaugų teikėjų informuotumą apie būtinybę jų patalpose abiem tėvams teikti vienodas ir saugias paslaugas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | be to, pažymi, kad globėjai, daugiausia moterys, turi konkrečius prieinamumo reikalavimus, ir todėl ragina Komisiją apsvarstyti visas kliūtis ir suvaržymus, su kuriais susiduria moterys kaip asmenys, kurie daugiausia naudojasi viešojo transporto paslaugomis, ir apskritai globėjai, atsižvelgiant į 2014 m. Paryžiuje vykusios Penktosios konferencijos moterų klausimais transporto srityje išvadas; pabrėžia, kad, nepaisant šios srities mokslinių tyrimų, mažai dėmesio skiriama rengiant su lyčių klausimu susijusią politiką transporto sektoriuje; pažymi, kad lyčių aspekto integravimas ankstyvaisiais transporto priemonių ir kitų viešųjų erdvių planavimo ir formavimo etapais, taip pat nuolat atliekami poveikio lytims vertinimai – tai geros ir ekonomiškai efektyvios praktikos šalinant fizines kliūtis, trukdančias užtikrinti mažų vaikų tėvams ir globėjams vienodas prieigos galimybes, pavyzdys; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybėse narėse vis dar esama nevienodo požiūrio į moteris, susijusio su motinyste ar nėštumu, įskaitant maitinimą krūtimi paslaugų teikėjų patalpose; mano, kad direktyvoje numatytą moterų apsaugą motinystės ir nėštumo, įskaitant maitinimą krūtimi, laikotarpiu valstybių narių lygmeniu būtina stiprinti ir visapusiškai užtikrinti; pažymi, kad paslaugų teikėjai turi laikytis pagrindinių šios direktyvos principų ir nacionalinės teisės aktų, kuriais ji perkeliama į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad viešojo transporto priemonės ir infrastruktūra būtų vienodomis sąlygomis prieinama ir pritaikyta moterims ir vyrams, ne tik kaip galutiniams naudotojams ir keleiviams, bet ir kaip šiame sektoriuje dirbantiems specialistams; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją įvertinti oro linijų taisykles dėl leidimo skristi nėščioms moterims ir pagalbos joms skrydžių metu, taip pat imtis priemonių siekiant paskatinti oro linijas užtikrinti, kad šiuo klausimu būtų laikomasi suderinto požiūrio; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Tarybą patvirtinti Parlamento poziciją dėl Keleivių teisių reglamento, kiek tai susiję su oro uostų bendrovėms taikomu reikalavimu užtikrinti, kad išlipus iš lėktuvo iš karto būtų grąžinami vaikų vežimėliai (arba parūpinamos alternatyvios transporto priemonės), siekiant išvengti situacijų, kai keleiviai turi nešti vaikus per oro uosto patalpas iki bagažo išdavimo vietos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | laikosi nuomonės, kad, siekiant padėti užtikrinti, kad galimybės naudotis prekėmis ir paslaugomis srityje būtų iš tikrųjų įgyvendinamas vyrų ir moterų lygybės principas, labai svarbu pasiūlyti paramos motinystei paslaugų, visų pirma vaikų lopšelių ir ikimokyklinių bei popamokinės veiklos paslaugų, tinklą; laikosi nuomonės, kad į šį tinklą reikėtų įtraukti viešąsias paslaugas, kuriomis patenkinami gyventojų poreikiai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad galimybės naudotis medicinos prekėmis ir paslaugomis srityje vis dar nustatoma diskriminacijos atvejų ir skirtumų, o iš to matyti, kad reikia suteikti daugiau galimybių gauti aukštos kokybės nemokamas visuomenės sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

23.

Bendro vartojimo ekonomika

| 24. | atkreipia dėmesį į galimas naujas šios direktyvos taikymo sritis, visų pirma susijusias su tam tikrų paslaugų ir sektorių skaitmeninimu, taip pat bendradarbiavimo formomis grindžiamų paslaugų teikimo plitimu, dėl kurių pasikeitė galimybė naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimas bei paslaugų teikimas, tuo pačiu pažymėdamas, kad direktyva toliau taikoma skaitmeninėje aplinkoje; pažymi, kad neseniai paskelbtas Komisijos komunikatas „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ turėtų būti laikomas pirmuoju žingsniu, siekiant veiksmingai skatinti ir reguliuoti šį sektorių, ir kad tolesniais etapais Komisija turėtų įtraukti lyčių aspekto integravimo principus ir atspindėti šioje direktyvoje nustatytas taisykles, kad teikiant bendro vartojimo ekonomikoje siūlomas paslaugas būtų galima užtikrinti vienodą požiūrį į moteris ir vyrus, veiksmingai užkirsti kelią priekabiavimui ir užtikrinti atitinkamą saugą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad bendro vartojimo ekonomikoje teikiamų paslaugų srityje dėl priekabiavimo labai sunku užtikrinti lyčių lygybę; pabrėžia, kad, nors daugelyje platformų vykdoma visiško priekabiavimo netoleravimo politika yra gerosios patirties, kurią šiame sektoriuje reikia toliau stiprinti, pavyzdys, atitinkamose platformose reikia pirmenybę teikti priekabiavimo prevencijai, taip pat apsvarstyti galimybę nustatyti aiškias vartotojams skirtas pranešimo apie piktnaudžiavimo atvejus procedūras; pabrėžia būtinybę, remiantis šia direktyva, išaiškinti prekių tiekėjų ir paslaugų teikėjų, įskaitant trečiųjų šalių priekabiavimo atvejus, bei jungiamųjų interneto platformų atsakomybės nuostatas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad tos bendro vartojimo ekonomikoje teikiamos paslaugos, kurios yra prieinamos visuomenei ir kurios siūlomos siekiant pelno, patenka į šios direktyvos taikymo sritį ir todėl turėtų atitikti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atsižvelgdamas į tai pažymi, kad skaitmeninėje erdvėje pelnas nebūtinai reiškia pinigus ir kad duomenimis vis dažniau naudojamasi kaip atlygiu už prekes ir suteiktas paslaugas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją būsimose savo ataskaitose dėl direktyvos įgyvendinimo stebėti lyčių lygybės principo taikymą bendro vartojimo ekonomikoje ir išleisti konkrečias gerosios patirties pavyzdžiais paremtas gaires, siekiant užtikrinti, kad bendro vartojimo ekonomikoje paslaugos būtų teikiamos laikantis vienodo požiūrio į moteris ir vyrus; |
| --- | --- |

28.

Skirtingas požiūris

| 29. | pažymi, kad direktyvos 4 straipsnio 5 dalies taikymas pasirodė esąs pagrindinis iššūkis įgyvendinant direktyvą, būtent dėl jo valstybių narių lygybės įstaigos gavo didžiąją dalį skundų, daugiausia susijusių su laisvalaikio ir pramogų sektoriumi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad nepaisant dviprasmiškumo, susijusio su 4 straipsnio 5 dalies taikymu, pagrindinis šios nukrypti leidžiančios nuostatos tikslas yra sudaryti galimybes toliau didinti vyrų ir moterų lygybę tiekiant prekes ir teikiant paslaugas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad egzistuoja skirtingos praktikos, pvz., tokie atvejai, kai paslaugos siūlomos tik vienos lyties asmenims arba kai už tas pačias paslaugas taikoma skirtinga kaina; pabrėžia, kad nevienodo požiūrio taikymą reikėtų vertinti kiekvienu atveju atskirai, siekiant nustatyti, ar jį pateisina teisėtas tikslas, kaip nurodyta direktyvoje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina lygybės įstaigas ir vartotojų apsaugos organizacijas didinti paslaugų teikėjų informuotumą apie nevienodo požiūrio apribojimus ir sąlygas, taip pat paslaugų gavėjų informuotumą apie teises į vienodą požiūrį, nes neretai pranešama, kad vartotojai nežino apie prekių tiekimo ir paslaugų teikimo srityje taikomas nuostatas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad santykinis pozityvių veiksmų, grindžiamų 4 straipsnio 5 dalimi, trūkumas valstybėse narėse yra direktyvos įgyvendinimo spraga; ragina skatinti teisėtu tikslu grindžiamus įvairių formų pozityvius veiksmus, kai yra tiesioginis ryšys tarp privilegijų ir nepatogumų, kuriuos reikia pašalinti arba kuriems reikia užkirsti kelią, kaip antai asmenų, nukentėjusių nuo su lytimi susijusio smurto, apsauga steigiant vienos lyties asmenims skirtas prieglaudas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | dar kartą ragina Tarybą apsvarstyti visus būdus, kaip būtų galima užtikrinti neatidėliotiną siūlomos Vienodo požiūrio direktyvos patvirtinimą ir taip vienodomis sąlygomis garantuoti visapusišką apsaugą nuo diskriminacijos dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

34.

Rekomendacijos dėl veiksmingesnio direktyvos taikymo

| 35. | ragina Komisiją teikti pirmenybę su direktyvos perkėlimu susijusių problemų nagrinėjimui atitinkamose valstybėse narėse imantis konkrečių priemonių ir jas remti siekiant nuosekliau įgyvendinti direktyvą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad nors lygybės įstaigos atlieka itin svarbų vaidmenį vykdant stebėseną ir užtikrinant, kad direktyvoje nustatytomis teisėmis būtų galima visapusiškai naudotis nacionaliniu lygmeniu, joms suteikta kompetencija, susijusi su galimybe naudotis prekėmis ir prekių tiekimu, ir tuo, kaip veiksmingai jos įgyvendina nurodytus tikslus, skiriasi; ragina valstybes nares užtikrinti pakankamą nacionalinių lygybės įstaigų kompetenciją ir nepriklausomumą, atsižvelgiant į direktyvos nuostatas ir nacionalinę teisę, taip pat pakankamus išteklius, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti savo pagrindines užduotis, t. y. teikti nepriklausomą pagalbą dėl diskriminacijos nukentėjusiems asmenims nagrinėjant jų skundus, atlikti nepriklausomus tyrimus dėl diskriminacijos, skelbti nepriklausomas ataskaitas ir teikti rekomendacijas, taip pat didinti informuotumą apie šią direktyvą ir kovoti su stereotipais, susijusiais su lyčių vaidmenimis galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo srityje; pažymi, kad nacionalinės lygybės įstaigos turėtų būti tinkamai remiamos joms vykdant savo užduotis, susijusias su vienodo požiūrio stiprinimu, skatinimu ir stebėjimu, šią veiklą vykdant nepriklausomai ir veiksmingai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją stiprinti bendradarbiavimą su lygybės įstaigomis stebint, ar visose valstybėse narėse paisoma atitinkamų nuostatų dėl jų kompetencijos, taip pat padėti sistemingai nustatyti pagrindines problemas ir dalytis geriausia patirtimi; ragina Komisiją kaupti geriausią patirtį ir suteikti galimybę valstybėms narėms ja pasinaudoti, kad būtų galima skirti reikiamų išteklių pozityviems veiksmams remti ir užtikrinti geresnį atitinkamų nuostatų įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtų galima stiprinti nuo diskriminacijos nukentėjusių asmenų teises kreiptis į teismą, nepriklausomoms lygybės įstaigoms suteikiant kompetenciją teikti pagalbą, įskaitant nemokamą teisinę pagalbą, taip pat teisę atstovauti asmenims tariamos diskriminacijos bylose; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją atidžiai stebėti, ar, įgyvendinant šią direktyvą, nacionalinės skundų nagrinėjimo įstaigos ir procedūros veikia veiksmingai, taip pat užtikrinti, kad būtų įdiegti skaidrūs ir veiksmingi skundų nagrinėjimo mechanizmai ir, be kita ko, taikomos atgrasomosios sankcijos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją, valstybes nares ir lygybės įstaigas, galbūt bendradarbiaujant su vartotojų apsaugos organizacijomis, didinti tiek paslaugų teikėjų, tiek vartotojų informuotumą apie direktyvos nuostatas ir taip paskatinti vienodo principo taikymą šioje srityje bei sumažinti direktyvos pažeidimo atvejų, apie kuriuos nepranešama, kiekį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į nuolatinius praktinio direktyvos taikymo trūkumus, prašyti Europos teisės ekspertų tinklo, kad šis, bendradarbiaudamas su lygybės įstaigomis, pradėtų išsamų tyrimą, taip pat atsižvelgiant į tarpsektorines lyčių nelygybės formas ir sudėtines diskriminacijos priežastis, kurios paliečia įvairias pažeidžiamas socialines grupes, toliau vykdyti savo stebėsenos veiklą ir padėti valstybėms narėms rinkti ir teikti duomenis bei jas skatinti tai daryti, kad būtų galima išnaudoti visas šios direktyvos teikiamas galimybes; ragina valstybes nares, siekiant atskirti diskriminacijos priežastis, tobulinti išsamių ir palyginamų konkrečių duomenų apie priekabiavimą ir seksualinį priekabiavimą lygių galimybių naudotis prekėmis ir paslaugomis srityje rinkimo procesą ir šiuo atžvilgiu ragina tvirčiau bendradarbiauti su atitinkamomis institucijomis; ragina Komisiją, siekiant didinti informuotumą apie šios srities teisės nuostatų taikymą, sukurti viešą atitinkamų su vienodu požiūriu į moteris ir vyrus susijusių teisės aktų ir teismų praktikos duomenų bazę; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad reklamos sritis yra susijusi su prekių ir paslaugų, kurios daugiausia pristatomos vartotojams reklaminiuose skelbimuose, sritimi; atkreipia dėmesį į reklamos svarbą kuriant, išsaugant ir plėtojant su lytimi susijusius stereotipus ir diskriminacinio pobūdžio moterų įvaizdį; todėl ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl lyčių lygybės reklamos srityje ir išnagrinėti poreikį ir galimybes sustiprinti vienodą požiūrį į moteris ir vyrus reklamos srityje, taip pat joje skatinti taikyti geriausią praktiką; palankiai vertina nacionalinius teisės aktus ir gaires dėl moterų ir vyrų lygybės žiniasklaidoje ir ragina valstybes nares prireikus stiprinti šias nuostatas, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris į moteris ir vyrus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina valstybes nares skatinti dialogą su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kurie yra teisėtai suinteresuoti padėti kovoti su diskriminacija dėl lyties galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo srityje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares ir Komisiją, siekiant veiksmingiau įgyvendinti direktyvą, integruoti konkretiems sektoriams skirtą su lyčių lygybe susijusį požiūrį; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją, vykdant direktyvos įgyvendinimo stebėseną ir teikiant paramą valstybėms narėms, geriau suderinti šios direktyvos reikalavimus su kitų lygybės direktyvų nuostatomis; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(2)  OL C 11, 2012 1 13, p. 1.

(3)  OL C 130, 2011 4 30, p. 4.

(4)  PE 593.787.

(5)  ECLI:EU:C:1996:170. Taip pat žr. bendrą Tarybos ir Komisijos pareiškimą, posėdžio dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, įgyvendinančios vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, rezultatų papildymas (st.15622/04 ADD 1).

(6)  OL C 137 E, 2010 5 27, p. 68.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0007.

(8)  Bendras Tarybos ir Komisijos pareiškimas, posėdžio dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, įgyvendinančios vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, rezultatų papildymas.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/72

---

P8_TA(2017)0075

Lyčių lygybei skirtos ES lėšos

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybei skirtų ES lėšų (2016/2144(INI))

(2018/C 263/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą bei Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą bei Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (DFP) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (DFP) (1),

| — | atsižvelgdamas į prie DFP pridėtą bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos (2) deklaraciją dėl lyčių aspekto integravimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prie DFP pridėtą bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos (2) deklaraciją dėl lyčių aspekto integravimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“ (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“ (COM(2016)0603),

| — | atsižvelgdamas Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Programos „Horizontas 2020“ 2014-ųjų metinė stebėsenos ataskaita“ (SWD(2016)0123), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Programos „Horizontas 2020“ 2014-ųjų metinė stebėsenos ataskaita“ (SWD(2016)0123),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos darbinį dokumentą dėl programų veiklos išlaidų ataskaitų, susijusių su 2017 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos darbinį dokumentą dėl programų veiklos išlaidų ataskaitų, susijusių su 2017 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu (COM(2016)0300),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: kaip pakeisti mergaičių ir moterų gyvenimą įgyvendinant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: kaip pakeisti mergaičių ir moterų gyvenimą įgyvendinant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182),

| — | atsižvelgdamas Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (5),

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „ES biudžetas lyčių lygybei užtikrinti“, kurį 2015 m. paskelbė Parlamento D teminis skyrius, ir vėlesnį su juo susijusį tyrimą dėl lėšų panaudojimo lyčių lygybei užtikrinti pasirinktose valstybėse narėse, kurį 2016 m. paskelbė C teminis skyrius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „ES biudžetas lyčių lygybei užtikrinti“, kurį 2015 m. paskelbė Parlamento D teminis skyrius, ir vėlesnį su juo susijusį tyrimą dėl lėšų panaudojimo lyčių lygybei užtikrinti pasirinktose valstybėse narėse, kurį 2016 m. paskelbė C teminis skyrius,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento darbą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento darbą (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos ataskaitą biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą klausimu – specialistų biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą klausimu grupės galutinę ataskaitą (Strasbūras, 2005), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos ataskaitą biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą klausimu – specialistų biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą klausimu grupės galutinę ataskaitą (Strasbūras, 2005),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A8-0033/2017),

| A. | kadangi moterų ir vyrų lygybė yra viena pagrindinių Sutartyse įtvirtintų Europos Sąjungos vertybių; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatytas lyčių aspekto integravimo principas ir pažymima, kad „visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“; |
| --- | --- |

A.

kadangi moterų ir vyrų lygybė yra viena pagrindinių Sutartyse įtvirtintų Europos Sąjungos vertybių; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatytas lyčių aspekto integravimo principas ir pažymima, kad „visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę“;

| B. | kadangi 17 Jungtinių Tautų patvirtintuose darnaus vystymosi tiksluose, kurie turi būti pasiekti iki 2030 m., nurodytas 5 tikslas – lyčių lygybė, kuri taikoma visiems 17 tikslų; |
| --- | --- |

B.

kadangi 17 Jungtinių Tautų patvirtintuose darnaus vystymosi tiksluose, kurie turi būti pasiekti iki 2030 m., nurodytas 5 tikslas – lyčių lygybė, kuri taikoma visiems 17 tikslų;

| C. | kadangi 2015 m. gruodžio mėn. paskelbtame Komisijos dokumente „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ atkreipiamas ypatingas dėmesys į tai, kad ES finansavimas atlieka esminį vaidmenį remiant lyčių lygybę; kadangi nė viena ES institucija nuosekliai netaikė biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą metodo; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. gruodžio mėn. paskelbtame Komisijos dokumente „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ atkreipiamas ypatingas dėmesys į tai, kad ES finansavimas atlieka esminį vaidmenį remiant lyčių lygybę; kadangi nė viena ES institucija nuosekliai netaikė biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą metodo;

| D. | kadangi su išlaidomis ir įplaukomis susiję sprendimai turi skirtingą poveikį moterims ir vyrams; |
| --- | --- |

D.

kadangi su išlaidomis ir įplaukomis susiję sprendimai turi skirtingą poveikį moterims ir vyrams;

| E. | kadangi Parlamentas savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliucijoje „Pasirengimas porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą“ (7) remiamas veiksmingas lyčių aspekto integravimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliucijoje „Pasirengimas porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą“ (7) remiamas veiksmingas lyčių aspekto integravimas;

| F. | kadangi lyčių klausimai paprastai labiau keliami vadinamosios švelniosios politikos, pvz., žmogiškųjų išteklių vystymo, o ne sudėtingose, pvz., infrastruktūros ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT), srityse, kurioms skiriama didesnė finansinė parama; |
| --- | --- |

F.

kadangi lyčių klausimai paprastai labiau keliami vadinamosios švelniosios politikos, pvz., žmogiškųjų išteklių vystymo, o ne sudėtingose, pvz., infrastruktūros ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT), srityse, kurioms skiriama didesnė finansinė parama;

| G. | kadangi, norint užtikrinti darbo ir privataus gyvenimo pusiausvyrą, turi būti sukurta gerai apgalvota atostogų, susijusių su priežiūra, sistema ir aukštos kokybės, lengvai pasiekiamos priežiūros paslaugos už prieinamą kainą, įskaitant viešąją infrastruktūrą, ir kadangi su šiomis paslaugomis susijusios išlaidos turi būti laikomos infrastruktūros investicijų dalimi; kadangi šie du veiksniai – tai išankstinė sąlyga siekiant moterų dalyvavimo darbo rinkoje, užimant vadovaujamas pareigas ir dirbant mokslo ir tyrimų srityje, taigi išankstinė sąlyga lyčių lygybei; |
| --- | --- |

G.

kadangi, norint užtikrinti darbo ir privataus gyvenimo pusiausvyrą, turi būti sukurta gerai apgalvota atostogų, susijusių su priežiūra, sistema ir aukštos kokybės, lengvai pasiekiamos priežiūros paslaugos už prieinamą kainą, įskaitant viešąją infrastruktūrą, ir kadangi su šiomis paslaugomis susijusios išlaidos turi būti laikomos infrastruktūros investicijų dalimi; kadangi šie du veiksniai – tai išankstinė sąlyga siekiant moterų dalyvavimo darbo rinkoje, užimant vadovaujamas pareigas ir dirbant mokslo ir tyrimų srityje, taigi išankstinė sąlyga lyčių lygybei;

| H. | kadangi bendroje Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos raginama 2014–2020 m. DFP taikyti metines biudžeto procedūras, kad prireikus būtų integruoti lyčių požiūriu svarbūs elementai atsižvelgiant į tai, kaip pagal bendrą Sąjungos finansinę programą prisidedama prie lyčių lygybės didinimo ir užtikrinamas lyčių aspekto integravimas; kadangi, nepaisant to, būtina stiprinti įsipareigojimą tvirtai integruoti lyčių aspektą, nes dabartinė politika įgyvendinama minimaliai ir lyčių problemoms skiriama nepakankamai biudžeto išteklių; |
| --- | --- |

H.

kadangi bendroje Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos raginama 2014–2020 m. DFP taikyti metines biudžeto procedūras, kad prireikus būtų integruoti lyčių požiūriu svarbūs elementai atsižvelgiant į tai, kaip pagal bendrą Sąjungos finansinę programą prisidedama prie lyčių lygybės didinimo ir užtikrinamas lyčių aspekto integravimas; kadangi, nepaisant to, būtina stiprinti įsipareigojimą tvirtai integruoti lyčių aspektą, nes dabartinė politika įgyvendinama minimaliai ir lyčių problemoms skiriama nepakankamai biudžeto išteklių;

| I. | kadangi nuo 2008 m. krizės pradžios viešuose debatuose ir politinėje darbotvarkėje lyčių lygybei skiriama akivaizdžiai mažiau dėmesio tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis; kadangi dėl fiskalinio konsolidavimo ir biudžeto ribojimo priemonių, kurių imtasi dėl krizės, greičiausiai dar labiau mažės lyčių lygybės strategijoms ir tarnyboms numatyti ištekliai; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo 2008 m. krizės pradžios viešuose debatuose ir politinėje darbotvarkėje lyčių lygybei skiriama akivaizdžiai mažiau dėmesio tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis; kadangi dėl fiskalinio konsolidavimo ir biudžeto ribojimo priemonių, kurių imtasi dėl krizės, greičiausiai dar labiau mažės lyčių lygybės strategijoms ir tarnyboms numatyti ištekliai;

| J. | kadangi susiklosčius aplinkybėms, kai kyla pasitikėjimo ES krizė, visos ES institucijos turėtų teikti pirmenybę jos finansų visapusiškam skaidrumui ir šio prioriteto negalima ignoruoti; |
| --- | --- |

J.

kadangi susiklosčius aplinkybėms, kai kyla pasitikėjimo ES krizė, visos ES institucijos turėtų teikti pirmenybę jos finansų visapusiškam skaidrumui ir šio prioriteto negalima ignoruoti;

| K. | kadangi pagal Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) paskelbtą 2015 m. lyčių lygybės indeksą lyčių lygybės tikslas Europoje vis dar toli gražu nepasiektas; |
| --- | --- |

K.

kadangi pagal Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) paskelbtą 2015 m. lyčių lygybės indeksą lyčių lygybės tikslas Europoje vis dar toli gražu nepasiektas;

| L. | kadangi vienodas darbo užmokestis yra viena iškalbingiausių lyčių lygybės priemonių; kadangi vis dėlto ne mažiau svarbios ES pastangos ir jų rezultatai didinant moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir vienodą moterų ir vyrų ekonominį savarankiškumą, skatinant moterų ir vyrų lygybę sprendimų priėmimo srityje, kovojant su smurtu dėl lyties, taip pat apsaugant ir remiant aukas bei propaguojant lyčių lygybę ir moterų teises visame pasaulyje; |
| --- | --- |

L.

kadangi vienodas darbo užmokestis yra viena iškalbingiausių lyčių lygybės priemonių; kadangi vis dėlto ne mažiau svarbios ES pastangos ir jų rezultatai didinant moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir vienodą moterų ir vyrų ekonominį savarankiškumą, skatinant moterų ir vyrų lygybę sprendimų priėmimo srityje, kovojant su smurtu dėl lyties, taip pat apsaugant ir remiant aukas bei propaguojant lyčių lygybę ir moterų teises visame pasaulyje;

| M. | kadangi 1995 m. Jungtinių Tautų Pekino veiksmų platformoje buvo paraginta vadovautis požiūriu, pagal kurį biudžeto procedūrų metu būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

M.

kadangi 1995 m. Jungtinių Tautų Pekino veiksmų platformoje buvo paraginta vadovautis požiūriu, pagal kurį biudžeto procedūrų metu būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą;

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina ketinimą lyčių lygybę, kaip kompleksinį ES biudžeto politikos tikslą, integruoti į ES fondų ir programų veiklą, laikantis SESV 8 straipsnio; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tačiau apgailestauja, kad ES aukšto lygio politinis įsipareigojimas siekti lyčių lygybės ir integruoti lyčių aspektą iki šiol visapusiškai neatspindimas skirstant biudžeto asignavimus ir priimant sprendimus dėl išlaidų ES politikos srityse kaip biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą metodikos dalis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą yra bendros lyčių lygybės strategijos dalis, ir todėl pabrėžia, kad šioje srityje labai svarbūs ES institucijų įsipareigojimai; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad nebuvo priimta 2016–2020 m. ES lyčių lygybės strategija, ir, primindamas 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės, ragina Komisiją sustiprinti savo 2016–2019 m. strateginį įsipareigojimą dėl lyčių lygybės, priimant jį kaip komunikatą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia biudžeto sudarymo struktūrų ir procesų svarbą ir būtinybę pakeisti tokias struktūras ir procesus, kuriais palaikoma arba nesąmoningai remiama lyčių nelygybė; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad, siekiant sukurti lyčių aspektams pritaikytas struktūras ir procedūras, būtina didinti informuotumą ir mokyti apie lyčių aspekto integravimą ir biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad vienos ES programos (pvz., Europos socialinis fondas (ESF), 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, „Horizontas 2020“, Pasirengimo narystei pagalbos priemonė II (PNPP II), humanitarinės pagalbos programos, vystomojo bendradarbiavimo priemonė ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP)) apima konkrečius su lyčių lygybe susijusius veiksmus, kitos (pvz., Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI), Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)) – nuorodas į bendruosius lyčių lygybės principus, tačiau programų, pagal kurias būtų nustatyti aiškūs tikslai ir skirti specialūs ištekliai arba numatyta sisteminga įgyvendinimo ir stebėsenos veikla, yra labai nedaug; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja, kad į kelias programas lyčių lygybė įtraukta tik kaip universalusis tikslas, nes tai ne tik lemia mažesnę paramą konkrečiai su lyčių aspektu susijusiems veiksmams, bet ir praktiškai panaikina galimybę įvertinti lyčių klausimams skiriamų lėšų sumas (8); |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja dėl to, kad pagal daugelį ES finansuojamų programų nenumatyti konkretūs tiksliniai veiksmai, kuriems būtų skiriami konkretūs biudžeto asignavimai lyčių lygybei pasiekti; pažymi, kad lyčių lygybė turėtų būti pripažįstama kaip politikos tikslas atitinkamose ES biudžeto antraštinėse dalyse ir tai darant turėtų būti nurodyta konkreti suma, skirta atskiriems politikos tikslams siekti ir veiksmams įgyvendinti, kad jie būtų skaidresni ir neužgožtų lyčių lygybės tikslų; taip pat mano, kad vykdant biudžeto kontrolės užduotis turėtų būti nurodoma, kokiu mastu ES biudžetas ir jo įgyvendinimas palankus lygybės politikai arba jai trukdo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad tiek ES lygmens, tiek nacionalinės institucijos, rengdamos ir įgyvendindamos politiką, labai retai naudoja lyčių aspekto integravimo priemones, pvz., lyčių rodiklius, poveikio lytims vertinimą ir biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą; apgailestauja, kad šiuo metu stokojama išsamių lyčių rodiklių ir pagal lytį suskirstytų duomenų, ir atkreipia dėmesį į tai, kad EIGE turėtų surinkti lyčių rodiklius ir rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis, kad galėtų nuosekliai vertinti, kokį poveikį lyčių lygybei daro ES politika, taip pat patikslinti finansinę ir biudžeto atskaitomybę šiuo klausimu; pabrėžia esminį EIGE vaidmenį siekiant panaikinti statistinių duomenų rinkėjų ir politikos formuotojų bendradarbiavimo spragą, kad būtų padidintas suvokimas apie problemas, su kuriomis susiduriama renkant neskelbtinus duomenis; todėl pakartoja savo raginimą toliau tobulinti su lyčių klausimais susijusius rodiklius ir statistinius duomenis, kad būtų galima įvertinti ES biudžetą lyčių lygybės požiūriu ir stebėti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant prie DFP pridėtos bendros deklaracijos dėl lyčių aspekto integravimo, šioje srityje padaryta mažai pažangos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | labai apgailestauja dėl to, kad 2014–2020 m. DFP pagrindu nebuvo sukurta jokia aiški lyčių lygybės strategija, kuri apimtų specifinius tikslus, konkrečius siekius ir lėšas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apgailestauja, kad 2016 m. rugsėjo mėn. Komisijos paskelbtame komunikate dėl DFP laikotarpio vidurio peržiūros apie lyčių aspekto integravimo įgyvendinimą neužsimenama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina įtraukti lyčių lygybės strategiją ir jos integravimą į Europos semestrą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų teikti realią pirmenybę ne tik vien tik lyčių lygybės įgyvendinimui, bet ir skaidrumui bei galimybei susipažinti su informacija apie tikrus laimėjimus lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina lyčių aspekto integravimo nuostatas pritaikyti ne tik tiesiogiai su lyčių lygybe susijusiose, bet ir kitose srityse, pvz., IRT, transporto, verslo ir paramos investicijoms arba klimato kaitos srityse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad visuose biudžeto procedūros etapuose turėtų dalyvauti išorės ekspertų ir organizacijų tinklas, kad būtų padidintas skaidrumas ir pagerinta šios procedūros demokratinė kokybė, visų pirma, kai tai yra susiję su biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą metodu; |
| --- | --- |

16.

ES finansavimas lyčių lygybei užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties srityse, naudojantis Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų lėšomis

| 17. | pažymi, kad ESI fondai užtikrina svarbiausią finansinę paramą lyčių lygybės politikai ES įgyvendinti, ypač kalbant apie ESF, kurio tikslas – puoselėti visapusišką moterų integraciją į darbo rinką; pabrėžia, kad, vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 1304/2013, lyčių aspekto integravimas yra visų ESF lėšomis finansuojamų programų ir projektų etapų, įskaitant rengimą, įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą, privaloma dalis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia svarbų viešųjų paslaugų vaidmenį skatinant lyčių lygybę; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant įgyvendinti Barselonos tikslus, kad kiekvienas galėtų pasiekti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat naudoti atitinkamas priemones ir paskatas, įskaitant Europos fondus, pvz., ESF, Europos regioninės plėtros fondą (ERPF) ir Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kad būtų užtikrintas reikiamas socialinės infrastruktūros finansavimas siekiant teikti kokybiškas, įperkamas ir prieinamas priežiūros paslaugas vaikams ir kitiems priklausomiems asmenims, įskaitant vyresnio amžiaus priklausomus asmenis ir neįgalius šeimos narius; pažymi, kad taip bus stiprinamas moterų dalyvavimas darbo rinkoje ir moterų ekonominis savarankiškumas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestauja, kad moterys vis dar kenčia dėl nelygybės darbo vietoje, pvz., mažiau dalyvauja darbo rinkoje, gauna nevienodą darbo užmokestį, dažniau dirba netipinį darbą arba darbą ne visą darbo dieną, gauna mažesnes pensijų išmokas, patiria karjeros segregaciją ir turi prastesnes galimybes kilti karjeros laiptais; pabrėžia ESF svarbą užtikrinant finansavimo galimybes kovai su diskriminacijai ir lyčių lygybės skatinimui darbo vietoje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad vadovaujantis tradiciniu požiūriu, išmokant socialines išmokas, neatsižvelgiama į nemokamą darbą, pavyzdžiui, vaikų priežiūrą ir vyresnio amžiaus asmenų priežiūrą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad vadovaujantis Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu dėl 2016–2019 m. strateginio įsipareigojimo dėl lyčių lygybės, 2014–2020 m. laikotarpiu bus išleista 5,85 mlrd. EUR lyčių lygybės skatinimo priemonėms, o 1,6 proc. iš jų bus skirta ESF konkrečiam investicijų prioritetui „Vyrų ir moterų lygybė visose srityse, įskaitant įsidarbinimo ir karjeros galimybes, darbo ir privataus gyvenimo derinimą ir vienodo užmokesčio už vienodą darbą skatinimą“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad ERPF lėšomis ir toliau turėtų būti remiamos investicijos į vaiko, vyresnio amžiaus asmenų priežiūrą ir kitą viešąją ir privačiąją socialinę infrastruktūrą, kurią naudojant būtų skatinama, be kita ko, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia svarbų EŽŪFKP vaidmenį užtikrinant būtiną finansavimą viešosioms paslaugoms ir socialinei infrastruktūrai kaimo vietovėse remti ir palengvinant moterims prieigą prie žemės ir investicijų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją pasiūlyti naujus tikslinius veiksmus moterų dalyvavimui darbo rinkoje skatinti, pvz., konkrečią EŽŪFKP lėšomis finansuojamą programą moterų verslumui remti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines ir vietos valdžios institucijas išnaudoti visas kompleksines finansavimo galimybes pagal ESI fondus siekiant remti lyčių lygybės skatinimo projektus; pabrėžia, kad svarbus yra ESI fonduose taikomas partnerystės principas, kuris turi teigiamos įtakos lyčių aspekto integravimui vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, jog stebint ir vertinant veiksmų programas svarbu laikytis reikalavimo įtraukti pagal lytį suskirstytus rodiklius, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos ESI fondų bendros nuostatos, siekiant užtikrinti, kad įgyvendinimo etapu būtų laikomasi lyčių lygybės tikslo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant pastangų sukurti vadinamąjį šios srities standartą, dar nenustatytas sistemingas metodas siekiant įgyvendinti lyčių aspekto integravimą į ESI fondų veiklą ir tiksliniai veiksmai dar nesusieti su bendra lyčių aspekto integravimo strategija; ragina Komisiją ir valstybes nares prireikus skirti daugiau išteklių lyčių lygybei vertinti ir nuosekliai stebėti, kaip įgyvendinamas lyčių aspekto integravimas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad ESI fondams taikomos ex ante sąlygos dėl lyčių aspekto, pagal kurias reikalaujama atitinkamiems darbuotojams surengti mokymus ir už lyčių lygybę atsakingoms institucijoms dalyvauti rengiant ir įgyvendinant programas; ragina Komisiją užtikrinti, kad šis reikalavimas būtų vykdomas; ragina veiksmingai panaudoti esamas nuolatines lyčių lygybės įstaigas valstybių narių lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, labai teigiamai vertina tokius geriausios nacionalinės praktikos pavyzdžius, kaip Švedijoje veikiantis Europos lyčių aspekto integravimo praktikos bendrijos tinklas („Gender CoP“); primygtinai ragina valstybes nares garantuoti lygybės įstaigų nepriklausomumą, veiksmingumą, taip pat pakankamus įgaliojimus ir išteklius, kad jos galėtų vykdyti savo pagrindines užduotis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad svarbu skirti daug dėmesio ir teikti prioritetą ESI fondų priemonėms, kuriomis remiamos investicijos į švietimo, socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas, taip pat į vaikų priežiūros įstaigas, nes nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis mažinamas viešasis šių paslaugų finansavimas, o taip būtų sukurta daugiau darbo vietų; |
| --- | --- |

29.

| 30. | siūlo didinti finansinius DFP asignavimus socialinei infrastruktūrai ir paslaugoms, susijusioms su vaikų ir vyresnio amžiaus asmenų priežiūra; |
| --- | --- |

30.

ES finansavimas lyčių lygybei pagrindinių teisių, lygybės ir pilietybės srityje, naudojantis 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa

| 31. | apgailestauja dėl to, kad biudžeto eilutėse pagal 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą nėra nurodomi kiekvienam iš programos tikslų skiriami ištekliai, todėl yra labai sudėtinga analizuoti lyčių lygybei ir kovai su smurtu prieš moteris skiriamas išlaidas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad, vadovaujantis Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu dėl 2016–2019 m. strateginio įsipareigojimo dėl lyčių lygybės, dviem tikslams, susijusiems su lyčių lygybe ir programa „Daphne“, skirta kovoti su smurtu prieš moteris, numatyta maždaug 35 proc. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos lėšų, kai bendras biudžetas, skiriamas lyčių lygybei pagrindinių teisių, lygybės ir pilietybės srityje, naudojantis 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, yra 439,5 mln. EUR; pažymi, kad, palyginti su lėšomis lyčių lygybės tikslui, didžioji dalis lėšų bus skirta programos „Daphne“ tikslui; tačiau apgailestauja, kad programai „Daphne“ nenumatyta atskira biudžeto eilutė turint mintyje tai, kad ji šiuo metu yra vienas iš konkrečių Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos tikslų; pabrėžia, kad programai „Daphne“ reikia suteikti pakankamą finansinę paramą ir būtina išlaikyti jos matomumą ir labai sėkmingą veikimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad 2014–2020 m. laikotarpiu kvietimai, paskelbti pagal programos „Daphne“ tikslą, susiję su visų formų smurtu prieš moteris ir (arba) vaikus; pažymi, kad didžioji dalis išteklių buvo skirta kovai su smurtu, kurį lemia žalingi įpročiai, ir jo prevencijai (39 proc.), taip pat smurto dėl lyties, smurto šeimoje ar smurto palaikant artimus santykius aukoms remti dalyvaujant specializuotoms pagalbos moterims tarnyboms (24 proc.); |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad pagal lyčių lygybės tikslą prioritetas buvo teikiamas: vienodam moterų ir vyrų ekonominiam savarankiškumui bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai (44 proc. skirtų lėšų), geros praktikos, susijusios su lyčių vaidmenimis ir kova su lyčių stereotipais švietimo ir mokymo srityje bei darbe, propagavimui (44 proc.), taip pat ES lygmens tinklų, sprendžiančių lyčių lygybės klausimus, rėmimui (12 proc.); |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad pilietiškumo ugdymas turi būti susijęs ne tik su teisių gynimu ir išplėtimu, bet ir su socialine apsauga, gerove, švietimu ir mokymu be lyčių stereotipų, taip pat su galimybėmis pasinaudoti socialinėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tačiau apgailestauja, kad buvo sumažintos konkrečiam programos „Daphne“ tikslui skirtos lėšos; pažymi, kad 2013 m. programos „Daphne“ biudžeto įsipareigojimų asignavimai siekė 18 mln. EUR, palyginti su 19,5 mln. EUR 2012 m. ir daugiau nei 20 mln. EUR 2011 m.; taip pat pažymi, kad 2016 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos darbo programoje šiuo tikslu numatyta kiek daugiau negu 14 mln. EUR; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją rengiant metinę darbo programą laikytis tinkamo ir teisingo finansinės paramos paskirstymo įvairioms sritims, kurias apima konkretūs Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos tikslai, principo, atsižvelgiant į ankstesniuoju (2007–2013 m.) programavimo laikotarpiu jau paskirto finansavimo dydį; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją didinti paramą Europos tinklams lyčių lygybės klausimais ir tokiu būdu stiprinti intensyvesnio tarpusavio mokymosi galimybes, visų pirma tarp subnacionalinių institucijų; ypač pažymi, kad reikia teikti konkrečią paramą siekiant didinti moterų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina užtikrinti daugiau aiškumo klausimu, susijusiu su tuo, kaip siekiama tikslo kovoti su smurtu pagal Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą; pabrėžia, jog, norint užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą, svarbu, kad lėšos pasiektų visuomenines organizacijas ir vietos bei regionines valdžios institucijas; ragina pirmenybę teikti toms organizacijoms, kurios dirba smurto prevencijos srityje ir padeda bet kokios formos smurtą patyrusioms aukoms; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pripažįsta, kad būtina užtikrinti paramą esamų vietos ir regioninių lyčių lygybės iniciatyvų, pvz., Europos moterų ir vyrų lygybės vietos gyvenime chartijos, įgyvendinimui; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją griežtinti reikalavimą rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis įgyvendinant šią programą, nes tai esminė priemonė norint atlikti veiksmingą biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą analizę; |
| --- | --- |

41.

ES finansavimas lyčių lygybei mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, naudojantis programa „Horizontas 2020“

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama programa „Horizontas 2020“ (toliau – ši programa), 16 straipsniu, pagal šią programą lyčių lygybė ir lyčių aspektas, kaip kompleksinis klausimas, integruojami į mokslinius tyrimus pagal kiekvieną atskirą darbo programos dalį; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į tris pagal šią programą apibrėžtus integravimo tikslus, t. y. puoselėti lygias galimybes ir lyčių pusiausvyrą projektų grupėse, užtikrinti lyčių pusiausvyrą priimant sprendimus ir lyčių aspektą integruoti į mokslinių tyrimų turinį; |
| --- | --- |

43.

| 44. | teigiamai vertina tai, kad pagal šią programą mokslinių tyrimų įstaigoms padedama įgyvendinti lyčių lygybės planus; taip pat teigiamai vertina bendrą Komisijos ir EIGE projektą, kurio tikslas – sukurti internetinę lyčių lygybės planų priemonę, kaip būdą nustatyti geriausią praktiką ir dalytis ja su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina tai, kad pareiškėjai į savo pasiūlymus kaip tinkamas finansuoti sąnaudas gali įtraukti mokymus ir konkrečius tyrimus apie lyčių aspektą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina tai, kad darbuotojų lyčių pusiausvyra yra vienas iš šios programos vertinimo kriterijų veiksnių ir kad su kitais atitinkamais pasiūlymo aspektais vertinama tai, kaip pasiūlyme atsižvelgta į lyčių ir (arba) lyčių aspekto analizę; |
| --- | --- |

46.

| 47. | teigiamai vertina konkrečius rodiklius, naudojamus stebėti, kaip lyčių lygybės perspektyva įgyvendinama vykdant šią programą, taip pat tai, kad, kalbant apie lyčių pusiausvyrą programos „Horizontas 2020“ patariamosiose grupėse 2014 m., moterų dalyvavimas siekė 52 proc. (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad būtina dar viena peržiūra rezultatams įvertinti, kuri taip pat būtų pagrįsta tokiais konkrečiais rodikliais, kaip moterų, dalyvaujančių programos „Horizontas 2020“ veikloje ir koordinuojančių šios programos projektus, procentinė dalis, bei prireikus pasiūlyti konkrečių veiksmų pataisas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina dar labiau stiprinti lyčių aspekto integravimą pagal šią programą ir plėtoti lyčių lygybės tikslus strategijose, programose ir projektuose visais mokslinių tyrimų ciklo etapais; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina išsaugoti atskirą biudžeto eilutę, kuri būtų skirta su lytimi susijusiems struktūrinių pokyčių projektams (pvz., 2014–2016 m. lyčių lygybės mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje projektui GERI) ir kitiems lyčių lygybės klausimams mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje finansuoti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina tai, kad vienas iš dokumento „Mokslas su visuomene ir visuomenei“ tikslų yra lyčių lygybės užtikrinimas mokslinių tyrimų procese ir turinyje; be to, palankiai vertina dotacijas „Parama mokslinių tyrimų organizacijoms siekiant įgyvendinti lyčių lygybės planus“ ir „Lyčių lygybės rėmimas programoje „Horizontas 2020“ ir Europos mokslinių tyrimų erdvėje“; tačiau apgailestauja, kad biudžete nėra numatyta atskirų biudžeto eilučių šioje programoje apibrėžtiems tikslams; |
| --- | --- |

51.

Kitos programos ir finansavimas, apimantys konkrečius su lyčių lygybe susijusius tikslus

| 52. | pabrėžia, kad gaivalinės nelaimės turi didelės įtakos su viešosiomis paslaugomis susijusiai infrastruktūrai, todėl ypač didelį poveikį patiria moterys; ragina Komisiją į ES solidarumo fondą įtraukti reikalavimą, kad atliekant poveikio gyventojams vertinimą būtų vykdoma analizė atsižvelgiant į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad, kalbant apie išorės veiksmus ir vystomąjį bendradarbiavimą, 2016–2020 m. laikotarpiui parengtas Lyčių lygybės veiksmų planas apima ES veiksmus trečiosiose šalyse ir kad yra ne viena išorės pagalbos priemonė, skirta padėti siekti lyčių lygybės tikslų; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad ginkluotų konfliktų metu nukentėjusios moterys ir mergaitės turi teisę gauti būtinąją medicininę priežiūrą, įskaitant galimybę gauti kontraceptinių priemonių, skubios kontracepcijos ir nėštumo nutraukimo paslaugas; primena, kad teikiant ES humanitarinę pagalbą būtina paisyti mergaičių ir moterų teisių pagal tarptautinę humanitarinę teisę ir neturėtų būti taikomi kitų paramos teikėjų partnerių taikomi apribojimai, kaip yra pažymėta ES 2016 m. biudžete; palankiai vertina ES požiūrį šiuo atžvilgiu; ragina Komisiją laikytis savo pozicijos; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją skirti ES vystymosi lėšų savanoriško ir modernaus šeimos planavimo ir reprodukcinės sveikatos paslaugoms, kad būtų šalinamas finansų trūkumas, kurį lėmė vadinamoji visuotinio nutildymo taisyklė, kurią nustatė nauja JAV administracija, ir taip gelbėti moterų gyvybes, apsaugoti jų sveikatą ir užkirsti kelią lytiškai plintančių infekcijų plitimui; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad lyčių aspekto integravimas yra ir vienas iš principų, kuriais grindžiamas neseniai sukurtas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF); pakartoja savo raginimą atsižvelgti į lyčių aspektą migracijos ir prieglobsčio politikoje, užtikrinant, kad moterys turėtų galimybę patekti į saugią erdvę, gauti specialią su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusią sveikatos priežiūrą ir kad specialus dėmesys būtų skiriamas specifiniams pažeidžiamų asmenų, pvz., smurtą, be kita ko, seksualinį smurtą, patyrusių moterų, nelydimų nepilnamečių ir kitų rizikos grupių, įskaitant LGBTI asmenis, poreikiams; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina patvirtinti išsamias visos ES gaires lyčių klausimu, kurios būtų taikomos migracijos ir prieglobsčio politikai, skiriant atitinkamą finansavimą išsamioms mokymo programoms specialistams, kurie gali susidurti su pabėgėliais ir prieglobsčio prašytojais; pabrėžia, kad šiose gairėse turėtų būti atsižvelgta į su lytimi susijusius pabėgėlių moterų poreikius ir su lytimi susijusius pavojus, pvz., prekybą moterimis ir mergaitėmis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį į nesibaigiančias problemas dėl pabėgėlių priėmimo centrų perpildymo ir į šių problemų poveikį moterų saugumui; ragina daugiau naudotis PMIF, kad būtų patobulinti priėmimo centrai, skiriant atskiras miego ir sanitarines patalpas moterims ir vyrams, ir įvertinti su lytimi susijusias sveikatos paslaugas, įskaitant priešgimdyminę ir pogimdyminę priežiūrą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad valstybės narės turėtų būti skatinamos geriau panaudoti sanglaudos lėšas ir ESI fondus kartu su PMIF, kad paskatintų pabėgėlių integravimą į darbo rinką, visų pirma sutelkiant dėmesį į tai, kaip prieinamomis vaikų priežiūros paslaugomis suteikiama galimybė pabėgėlėms moterims gauti darbą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina persvarstyti padidintą finansavimą programoms „Daphne“ ir „Odysseus“ bei platesnę jų aprėptį, įvertinant galimybes išplėsti šias programas, kad būtų mažinamas didelis pabėgėlių moterų pažeidžiamumas ir teikiama didesnė parama mažinant šiuos su lytimi susijusius pavojus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad buvo mobilizuoti kiti fondai, pvz., Vidaus saugumo fondas (VSF), specialios finansinės priemonės, pvz., skubios paramos priemonė, ir kitos ad hoc priemonės bei dotacijos, kad būtų patenkintos dabartinės pabėgėlių krizės reikmės; pažymi, kad stebėti, kaip naudojamos šios lėšos, sudėtinga, ypač lyties požiūriu, ir ragina užtikrinti, kad ES finansavimas šioje srityje būtų koordinuotas, veiksmingas, skaidrus ir skiriamas atsižvelgiant į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina numatyti specialų finansavimą tikslinėms priemonėms, kurios skirtos visuomeninėms organizacijoms, vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, siekiant užtikrinti, kad būtų patenkinti būtiniausi prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių ir migrančių moterų bei mergaičių, įskaitant nėščias moteris ir pagyvenusius bei LGBTI asmenis, poreikiai, apsaugotos jų žmogaus teisės, sauga ir saugumas; |
| --- | --- |

62.

Politikos rekomendacijos

| 63. | pakartoja savo raginimą užtikrinti, kad biudžetas būtų sudaromas atsižvelgiant į lyčių aspektą visais ES biudžeto procedūros lygmenimis; ragina per visą biudžeto procedūrą nuosekliai naudoti biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą metodą, kad biudžeto išlaidas būtų galima panaudoti lyčių lygybei skatinti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina rengiant ES finansavimo programas, kurios bus įgyvendinamos po 2020 m., vadovautis tvirtais ir veiksmingais biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą ir lyčių aspekto integravimo principais ir juos įgyvendinti, siekiant padidinti ES finansavimą kovos su diskriminacija dėl lyties priemonėms, kartu turint mintyje šiuos aspektus:






  i) | numanomų ir akivaizdžių lyčių problemų identifikavimą; |
| --- | --- | --- |

64.

i)

numanomų ir akivaizdžių lyčių problemų identifikavimą;

| ii) | nustatymą, kai įmanoma, kaip skirstomi susiję ištekliai, taip pat |
| --- | --- |

ii)

nustatymą, kai įmanoma, kaip skirstomi susiję ištekliai, taip pat

| iii) | įvertinimą, ar ES finansavimo programomis bus tęsiama, ar keičiama esama moterų ir vyrų (ir moterų bei vyrų grupių), mergaičių ir berniukų nelygybė bei lyčių santykių modeliai; |
| --- | --- |

iii)

įvertinimą, ar ES finansavimo programomis bus tęsiama, ar keičiama esama moterų ir vyrų (ir moterų bei vyrų grupių), mergaičių ir berniukų nelygybė bei lyčių santykių modeliai;

| 65. | ragina užtikrinti, kad pagal visas ES biudžeto išlaidų kategorijas būtų siekiama vienodai tvirtų lyčių politikos tikslų ir lyčių aspekto integravimo standartų; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina aiškiai nurodyti sumas, kurias ketinama skirti su lyčių lygybe susijusiems atskiriems politikos tikslams siekti ir veiksmams įgyvendinti, kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir atskaitomybė; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pažymi, kad lyčių aspekto integravimas nėra vienkartinis veiksmas ir kad biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą reikalauja nuolatinio įsipareigojimo suprasti lyčių aspektą, o tai apima analizavimą ir konsultacijas bei nuolatinį biudžeto koregavimą, siekiant atsižvelgti į besikeičiančius moterų ir vyrų, berniukų ir mergaičių poreikius; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mano, kad pagal dabartinę DFP ES lygmeniu numatytas 6,17 mlrd. EUR finansavimas, skirtas šios strateginės lyčių lygybės veiklos tikslams įgyvendinti, yra pirmas žingsnis; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mano, kad DFP laikotarpio vidurio peržiūra galėjo būti galimybė pagerinti rezultatus, susijusius su lyčių lygybės siekiu naudojant ES biudžeto lėšas, ir parodyti šiuos laimėjimus visuomenei; |
| --- | --- |

69.

| 70. | todėl apgailestauja dėl Komisijos sprendimo nekelti lyčių aspekto integravimo įgyvendinimo klausimo vykdant savo DFP laikotarpio vidurio peržiūrą ir ragina imtis konkretesnių veiksmų siekiant užpildyti šią spragą; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina visų ES biudžeto lėšomis finansuojamų veiksmų projektų atrankos, stebėsenos ir vertinimo etapais taikyti su lytimi susijusius rodiklius; be to, ragina numatyti privaloma tvarka atliekamą poveikio lytims vertinimą, kaip bendrą ex ante sąlygą, ir rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis apie paramos gavėjus ir dalyvius; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primygtinai rekomenduoja užtikrinti, kad pagal lytį suskirstyti duomenys būtų skelbiami visuomenei, siekiant užtikrinti finansinę atskaitomybę ir skaidrumą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina priimti EIGE 2015 m. paskelbtoje 2015 m. lyčių lygybės indekso ataskaitoje „Lyčių lygybės Europos Sąjungoje 2005–2012 m. vertinimas“ pateiktą lyčių nelygybės nustatymo metodiką ir ją taikyti planuojant ir įgyvendinant ES finansavimo programas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina ES institucijas ir valstybes nares rengti reguliarus mokymus ir techninės pagalbos programas lyčių aspekto integravimo priemonių klausimu visiems politikos formavimo ir biudžeto procedūrose dalyvaujantiems darbuotojams; ragina skatinti biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą integravimą į ES ir nacionalines strategijas, kad būtų efektyviau remiama lyčių lygybė; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Komisiją atidžiai stebėti nacionalinių skundus nagrinėjančių institucijų veiklos ir procedūrų, susijusių su direktyvų dėl lyčių lygybės įgyvendinimu, veiksmingumą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Audito Rūmus vertinant Sąjungos biudžeto vykdymą į savo rekomendacijas ir specialiąsias ataskaitas taip pat įtraukti lyčių aspektą, atsižvelgiant tiek į konkrečius ES lygybės politikos tikslus, tiek į horizontaliuosius šios politikos aspektus; taip pat ragina valstybes nares į savo biudžetus įtraukti lyčių aspektą, kad būtų išnagrinėtos vyriausybės programos ir politikos kryptys, jų poveikis išteklių paskirstymui ir jų indėlis skatinant vyrų ir moterų lygybę; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pakartoja savo susirūpinimą dėl ryškaus lyčių pusiausvyros trūkumo (didžiausio iš visų ES institucijų) tarp Europos Audito Rūmų narių: šiuo metu tarp jų yra 28 vyrai ir tik trys moterys (dviem moterimis mažiau nei 2016 m. pradžioje); ragina Tarybą nuo šiol iki tol, kol bus užtikrinta priimtina pusiausvyra, ateityje skiriant kiekvieną narį siūlyti Parlamentui du kandidatus – vieną moterį ir vieną vyrą; |
| --- | --- |

77.

| 78. | giria už Žmogaus teisių komisaro biuro darbą Lenkijoje; šis biuras, pagal Vienodo vertinimo įstatymą, yra už vienodo požiūrio teisės aktų įgyvendinimą atsakingas lygybės organas; reiškia gilų susirūpinimą dėl biudžeto, skiriamo toms Žmogaus teisių komisaro biuro dalims, kurios atsakingos už lyčių lygybę, sumažinimo; primena, kad nacionaliniam lygybės organui turėtų būti skiriama pakankamai darbuotojų ir lėšų ir kad turėtų būti gerbiamas ir palaikomas jo nepriklausomumas; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 436, 2016 11 24, p. 51.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 470.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0338.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0072.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0309.

(8)  Komisijos darbinio dokumento I dalis dėl programų veiklos išlaidų ataskaitų, susijusių su 2017 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu (COM(2016)0300), p. 15.

(9)  Europos Komisijos Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato dokumentas „Programos „Horizontas 2020“ 2014 m. metinė stebėsenos ataskaita“, ISBN 978-92-79-57749-9, p. 44.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/82

---

P8_TA(2017)0076

Didelių duomenų poveikis pagrindinėms teisėms

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Didelių duomenų kiekių poveikis pagrindinėms teisėms: privatumas, duomenų apsauga, nediskriminavimas, saugumas ir teisėsauga“ (2016/2225(INI))

(2018/C 263/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. gruodžio 14 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje Nr. 45/95 išdėstytas kompiuterinių asmens duomenų bylų tvarkymo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. gruodžio 14 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje Nr. 45/95 išdėstytas kompiuterinių asmens duomenų bylų tvarkymo gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (1) (Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą), taip pat į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (1) (Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą), taip pat į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pavadinimu „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pavadinimu „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108) ir 2001 m. lapkričio 8 d. jos papildomą protokolą (ETS Nr. 181) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108) ir 2001 m. lapkričio 8 d. jos papildomą protokolą (ETS Nr. 181) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendaciją Nr. CM/Rec(2010)13 valstybėms narėms dėl asmenų apsaugos automatizuotai tvarkant asmens duomenis vykdant profiliavimą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendaciją Nr. CM/Rec(2010)13 valstybėms narėms dėl asmenų apsaugos automatizuotai tvarkant asmens duomenis vykdant profiliavimą (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2015 m. lapkričio 19 d. nuomonę 7/2015 „Pasitinkant didžiųjų duomenų iššūkius: skaidrumo, vartotojų kontrolės, pritaikytosios duomenų apsaugos ir atskaitingumo poreikis“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2015 m. lapkričio 19 d. nuomonę 7/2015 „Pasitinkant didžiųjų duomenų iššūkius: skaidrumo, vartotojų kontrolės, pritaikytosios duomenų apsaugos ir atskaitingumo poreikis“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2016 m. rugsėjo 23 d. nuomonę 8/2016 „EDAPP nuomonė dėl nuoseklaus pagrindinių teisių įgyvendinimo didelių duomenų kiekių amžiuje“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2016 m. rugsėjo 23 d. nuomonę 8/2016 „EDAPP nuomonė dėl nuoseklaus pagrindinių teisių įgyvendinimo didelių duomenų kiekių amžiuje“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 29 straipsnio Duomenų apsaugos darbo grupės 2014 m. rugsėjo 16 d. pareiškimą dėl didelių duomenų kiekių poveikio asmenų apsaugai kalbant apie asmens duomenų tvarkymą ES (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 29 straipsnio Duomenų apsaugos darbo grupės 2014 m. rugsėjo 16 d. pareiškimą dėl didelių duomenų kiekių poveikio asmenų apsaugai kalbant apie asmens duomenų tvarkymą ES (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0044/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0044/2017),

| A. | kadangi dideli duomenų kiekiai susiję su didelių duomenų kiekių, įskaitant asmens duomenis, rinkimu, analize ir besikartojančiu kaupimu iš įvairių šaltinių, kurie automatiškai apdorojami kompiuterių algoritmais ir pažangiomis duomenų tvarkymo technologijomis, naudojant tiek saugomus duomenis, tiek srautinius duomenis, siekiant sukurti tam tikras sąsajas, tendencijas ir modelius (didelių duomenų kiekių analizė); |
| --- | --- |

A.

kadangi dideli duomenų kiekiai susiję su didelių duomenų kiekių, įskaitant asmens duomenis, rinkimu, analize ir besikartojančiu kaupimu iš įvairių šaltinių, kurie automatiškai apdorojami kompiuterių algoritmais ir pažangiomis duomenų tvarkymo technologijomis, naudojant tiek saugomus duomenis, tiek srautinius duomenis, siekiant sukurti tam tikras sąsajas, tendencijas ir modelius (didelių duomenų kiekių analizė);

| B. | kadangi tam tikri didelių duomenų kiekių naudojimo atvejai apima dirbtinio intelekto prietaisų, pvz., neuronų tinklų ir statistinių modelių, mokymus, kad būtų numatyti tam tikri įvykiai ir elgsena; kadangi mokymo duomenys dažnai yra abejotinos kokybės ir nėra neutralūs; |
| --- | --- |

B.

kadangi tam tikri didelių duomenų kiekių naudojimo atvejai apima dirbtinio intelekto prietaisų, pvz., neuronų tinklų ir statistinių modelių, mokymus, kad būtų numatyti tam tikri įvykiai ir elgsena; kadangi mokymo duomenys dažnai yra abejotinos kokybės ir nėra neutralūs;

| C. | kadangi dėl komunikacijų technologijų pažangos ir visuotinio elektroninių prietaisų, stebėjimo prietaisų, socialinės žiniasklaidos, interneto sąveikų ir tinklų, įskaitant įrenginius, kurie informaciją perduoda be žmogaus įsikišimo, naudojimo buvo sukurti didžiuliai ir vis augantys duomenų rinkiniai, kurie taikant pažangias apdorojimo technologijas ir analizę sudaro galimybes kaip niekada suvokti žmonių elgesį, privatų gyvenimą ir mūsų visuomenes; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl komunikacijų technologijų pažangos ir visuotinio elektroninių prietaisų, stebėjimo prietaisų, socialinės žiniasklaidos, interneto sąveikų ir tinklų, įskaitant įrenginius, kurie informaciją perduoda be žmogaus įsikišimo, naudojimo buvo sukurti didžiuliai ir vis augantys duomenų rinkiniai, kurie taikant pažangias apdorojimo technologijas ir analizę sudaro galimybes kaip niekada suvokti žmonių elgesį, privatų gyvenimą ir mūsų visuomenes;

| D. | kadangi trečiųjų šalių ir valstybių narių žvalgybos tarnybos vis labiau pasitiki tokių duomenų rinkinių tvarkymu ir analize, neatsižvelgiant į jokią teisinę sistemą, arba pastaruoju metu taikant jiems teisės aktus, kurių atitiktis ES pirminės ir antrinės teisės aktams nėra aiški ir kurią dar reikia nustatyti; |
| --- | --- |

D.

kadangi trečiųjų šalių ir valstybių narių žvalgybos tarnybos vis labiau pasitiki tokių duomenų rinkinių tvarkymu ir analize, neatsižvelgiant į jokią teisinę sistemą, arba pastaruoju metu taikant jiems teisės aktus, kurių atitiktis ES pirminės ir antrinės teisės aktams nėra aiški ir kurią dar reikia nustatyti;

| E. | kadangi ir internete padaugėjo patyčių bei smurto prieš moteris, vaikai tapo labiau pažeidžiami; kadangi Komisija ir valstybės narės turėtų priimti visas reikiamas teisines kovos su šiais reiškiniais priemones; |
| --- | --- |

E.

kadangi ir internete padaugėjo patyčių bei smurto prieš moteris, vaikai tapo labiau pažeidžiami; kadangi Komisija ir valstybės narės turėtų priimti visas reikiamas teisines kovos su šiais reiškiniais priemones;

| F. | kadangi vis daugiau korporacijų įmonių, vyriausybinių institucijų ir agentūrų, vyriausybinių bei nevyriausybinių organizacijų (taip pat viešojo bei privačiojo sektoriaus bendrai), politinių vadovų, pilietinės visuomenės, akademikų, mokslinės bendruomenės ir piliečių bendrai naudojasi tokiais duomenų rinkiniais ir didelių duomenų kiekių analize skatindami konkurencingumą, inovacijas, rinkų prognozes, politines kampanijas, tikslinę reklamą, mokslinius tyrimus ir politikos rengimą transporto, mokesčių, finansinių paslaugų, pažangių miestų, teisėsaugos, skaidrumo, visuomenės sveikatos ir reagavimo į nelaimes, poveikio politiniams rinkimams ir jų rezultatams srityse, pavyzdžiui, vykdant tikslinę komunikaciją; |
| --- | --- |

F.

kadangi vis daugiau korporacijų įmonių, vyriausybinių institucijų ir agentūrų, vyriausybinių bei nevyriausybinių organizacijų (taip pat viešojo bei privačiojo sektoriaus bendrai), politinių vadovų, pilietinės visuomenės, akademikų, mokslinės bendruomenės ir piliečių bendrai naudojasi tokiais duomenų rinkiniais ir didelių duomenų kiekių analize skatindami konkurencingumą, inovacijas, rinkų prognozes, politines kampanijas, tikslinę reklamą, mokslinius tyrimus ir politikos rengimą transporto, mokesčių, finansinių paslaugų, pažangių miestų, teisėsaugos, skaidrumo, visuomenės sveikatos ir reagavimo į nelaimes, poveikio politiniams rinkimams ir jų rezultatams srityse, pavyzdžiui, vykdant tikslinę komunikaciją;

| G. | kadangi didelių duomenų kiekių rinka auga, nes duomenimis pagrįsto sprendimų priėmimo technologija ir procesas vis dažniau užtikrina sprendimus; kadangi vis dar nėra metodikos, kaip atlikti įrodymais pagrįstą didelių duomenų kiekių poveikio bendrą vertinimą, tačiau esama įrodymų, kad didelių duomenų kiekių analizė gali daryti didelį horizontalųjį poveikį tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriams; kadangi Komisijos Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje pripažįstamos į duomenimis grindžiamų technologijų, paslaugų ir didelių duomenų kiekių, kurie yra ES ekonomikos augimo, inovacijų ir skaitmeninimo katalizatorius, galimybės; |
| --- | --- |

G.

kadangi didelių duomenų kiekių rinka auga, nes duomenimis pagrįsto sprendimų priėmimo technologija ir procesas vis dažniau užtikrina sprendimus; kadangi vis dar nėra metodikos, kaip atlikti įrodymais pagrįstą didelių duomenų kiekių poveikio bendrą vertinimą, tačiau esama įrodymų, kad didelių duomenų kiekių analizė gali daryti didelį horizontalųjį poveikį tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriams; kadangi Komisijos Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje pripažįstamos į duomenimis grindžiamų technologijų, paslaugų ir didelių duomenų kiekių, kurie yra ES ekonomikos augimo, inovacijų ir skaitmeninimo katalizatorius, galimybės;

| H. | kadangi didelių duomenų kiekių analizė daugeliu atžvilgių sukuria pridėtinę vertę, yra nemažai teigiamų pavyzdžių, susijusių su svarbiomis galimybėmis piliečiams, pvz., sveikatos apsaugos, kovos su klimato kaita, energijos vartojimo mažinimo, transporto saugumo didinimo ir galimybių kurti pažangius miestus srityse, taip gerinant įmonių optimizavimą ir veiksmingumą, prisidedant prie geresnių darbo sąlygų ir sukčiavimo nustatymo bei kovos su juo; kadangi dideli duomenų kiekiai Europos įmonėms suteiktų konkurencinį pranašumą priimant sprendimus, o viešasis sektorius gautų naudos iš didesnio efektyvumo, kuris būtų pasiektas geriau suvokiant skirtingo masto socialinius ir ekonominius pokyčius; |
| --- | --- |

H.

kadangi didelių duomenų kiekių analizė daugeliu atžvilgių sukuria pridėtinę vertę, yra nemažai teigiamų pavyzdžių, susijusių su svarbiomis galimybėmis piliečiams, pvz., sveikatos apsaugos, kovos su klimato kaita, energijos vartojimo mažinimo, transporto saugumo didinimo ir galimybių kurti pažangius miestus srityse, taip gerinant įmonių optimizavimą ir veiksmingumą, prisidedant prie geresnių darbo sąlygų ir sukčiavimo nustatymo bei kovos su juo; kadangi dideli duomenų kiekiai Europos įmonėms suteiktų konkurencinį pranašumą priimant sprendimus, o viešasis sektorius gautų naudos iš didesnio efektyvumo, kuris būtų pasiektas geriau suvokiant skirtingo masto socialinius ir ekonominius pokyčius;

| I. | kadangi dideli duomenų kiekiai gali užtikrinti minėtas galimybes piliečiams, akademikams, mokslo bendruomenei ir viešajam bei privačiajam sektoriams, tačiau kelia ir didelę riziką, t. y. kalbant apie Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos Sąjungos teisės aktuose užtikrintų pagrindinių teisių, pvz., teisės į privatumą ir duomenų apsaugą bei saugumą, taip pat saviraiškos laisvę ir nediskriminavimą, apsaugą; kadangi pseudonimizavimo ir šifravimo technologija gali labai sumažinti su didelių duomenų kiekių analize susijusią rizika, taigi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant subjekto privatumą ir skatinant inovacijas bei ekonomikos augimą; kadangi į šie elementai yra galiojančios e. privatumo direktyvos persvarstymo dalis; |
| --- | --- |

I.

kadangi dideli duomenų kiekiai gali užtikrinti minėtas galimybes piliečiams, akademikams, mokslo bendruomenei ir viešajam bei privačiajam sektoriams, tačiau kelia ir didelę riziką, t. y. kalbant apie Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos Sąjungos teisės aktuose užtikrintų pagrindinių teisių, pvz., teisės į privatumą ir duomenų apsaugą bei saugumą, taip pat saviraiškos laisvę ir nediskriminavimą, apsaugą; kadangi pseudonimizavimo ir šifravimo technologija gali labai sumažinti su didelių duomenų kiekių analize susijusią rizika, taigi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant subjekto privatumą ir skatinant inovacijas bei ekonomikos augimą; kadangi į šie elementai yra galiojančios e. privatumo direktyvos persvarstymo dalis;

| J. | kadangi jutiklių jautrumas, itin platus nuolatinis duomenų rinkimas ir šiuolaikinė duomenų tvarkymo veikla ne visada pakankamai skaidrūs, piliečiai ir valdžios institucijos susiduria su sunkumais vertindami procesus ir asmens duomenų rinkimo, kaupimo, analizės ir naudojimo tikslą; kadangi dėl didelių duomenų kiekių analizės naudojimo mažėja asmens ir ne asmens duomenų skirtumas gali atsirasti galimybė kurti naujus asmens duomenis; |
| --- | --- |

J.

kadangi jutiklių jautrumas, itin platus nuolatinis duomenų rinkimas ir šiuolaikinė duomenų tvarkymo veikla ne visada pakankamai skaidrūs, piliečiai ir valdžios institucijos susiduria su sunkumais vertindami procesus ir asmens duomenų rinkimo, kaupimo, analizės ir naudojimo tikslą; kadangi dėl didelių duomenų kiekių analizės naudojimo mažėja asmens ir ne asmens duomenų skirtumas gali atsirasti galimybė kurti naujus asmens duomenis;

| K. | didelių duomenų kiekių sektorius auga 40 proc. per metus – septyniskart sparčiau nei IT rinka; kadangi naujomis technologijomis sukurtų didelių duomenų rinkinių koncentracija didelėms įmonėms teikia svarbią informaciją, kuri skatina beprecedenčius piliečių, vyriausybių ir privačiųjų subjektų galios pusiausvyros pasikeitimus; kadangi tokios galios sutelkimas korporacijose galėtų sustiprinti monopolius ir piktnaudžiavimą, taip pat daryti neigiamą poveikį vartotojų teisėms bei sąžiningai rinkos konkurencijai; kadangi, atsižvelgiant į didelių duomenų kiekių susijungimus, reikia papildomai patikrinti asmens interesus ir pagrindinių teisių apsaugą; |
| --- | --- |

K.

didelių duomenų kiekių sektorius auga 40 proc. per metus – septyniskart sparčiau nei IT rinka; kadangi naujomis technologijomis sukurtų didelių duomenų rinkinių koncentracija didelėms įmonėms teikia svarbią informaciją, kuri skatina beprecedenčius piliečių, vyriausybių ir privačiųjų subjektų galios pusiausvyros pasikeitimus; kadangi tokios galios sutelkimas korporacijose galėtų sustiprinti monopolius ir piktnaudžiavimą, taip pat daryti neigiamą poveikį vartotojų teisėms bei sąžiningai rinkos konkurencijai; kadangi, atsižvelgiant į didelių duomenų kiekių susijungimus, reikia papildomai patikrinti asmens interesus ir pagrindinių teisių apsaugą;

| L. | kadangi dideli duomenų kiekiai turi didžiulį neišnaudotą savo, kaip našumo skatinimo priemonės ir būdo piliečiams siūlyti geresnius produktus ir paslaugas, potencialą; tačiau pabrėžia, kad visuotinis piliečių, įmonių ir organizacijų naudojimasis išmaniaisiais įrenginiais, tinklais ir interneto taikomosiomis programomis nebūtinai yra pasitenkinimo siūlomu produktu rodiklis, veikiau tai – bendro pobūdžio supratimas, kad be šių paslaugų tapo neįmanoma gyventi, bendrauti ir dirbti, nepaisant to, kad nepakankamai suprantamas jų galimas pavojus mūsų gerovei, saugumui ir teisėms; |
| --- | --- |

L.

kadangi dideli duomenų kiekiai turi didžiulį neišnaudotą savo, kaip našumo skatinimo priemonės ir būdo piliečiams siūlyti geresnius produktus ir paslaugas, potencialą; tačiau pabrėžia, kad visuotinis piliečių, įmonių ir organizacijų naudojimasis išmaniaisiais įrenginiais, tinklais ir interneto taikomosiomis programomis nebūtinai yra pasitenkinimo siūlomu produktu rodiklis, veikiau tai – bendro pobūdžio supratimas, kad be šių paslaugų tapo neįmanoma gyventi, bendrauti ir dirbti, nepaisant to, kad nepakankamai suprantamas jų galimas pavojus mūsų gerovei, saugumui ir teisėms;

| M. | kadangi reikėtų atskirti duomenų kokybę ir kiekybę, kad būtų galima lengviau efektyviai naudoti didelius duomenų kiekius (algoritmus ir kitas analizės priemones); kadangi prasta duomenų kokybė ir (arba) prastos kokybės procedūromis pagrįsti sprendimų priėmimo procesai ir analitinės priemonės gali lemti šališkus algoritmus, netikras sąsajas, klaidas, nepakankamą teisinių, socialinių ir moralinių pasekmių įvertinimą, pavojų, kad duomenys bus naudojami diskriminavimo ar sukčiavimo sumetimais, taip pat žmogaus vaidmens šiame procese atsisakymą, dėl kurių gali būti taikomos ydingos sprendimų priėmimo procedūros, kurios darytų neigiamą poveikį gyventojų gyvenimui ir galimybėms, ypač marginalizuotoms grupėms, taip pat neigiamai veiktų organizacijas ir įmones; |
| --- | --- |

M.

kadangi reikėtų atskirti duomenų kokybę ir kiekybę, kad būtų galima lengviau efektyviai naudoti didelius duomenų kiekius (algoritmus ir kitas analizės priemones); kadangi prasta duomenų kokybė ir (arba) prastos kokybės procedūromis pagrįsti sprendimų priėmimo procesai ir analitinės priemonės gali lemti šališkus algoritmus, netikras sąsajas, klaidas, nepakankamą teisinių, socialinių ir moralinių pasekmių įvertinimą, pavojų, kad duomenys bus naudojami diskriminavimo ar sukčiavimo sumetimais, taip pat žmogaus vaidmens šiame procese atsisakymą, dėl kurių gali būti taikomos ydingos sprendimų priėmimo procedūros, kurios darytų neigiamą poveikį gyventojų gyvenimui ir galimybėms, ypač marginalizuotoms grupėms, taip pat neigiamai veiktų organizacijas ir įmones;

| N. | kadangi algoritminė atskaitomybė ir skaidrumas turėtų reikšti, kad bus įgyvendinamos techninės ir veiklos priemonės, užtikrinančios automatizuoto sprendimų priėmimo ir individualaus elgesio galimybių skaičiavimo skaidrumą ir nediskriminavimą; kadangi užtikrinus skaidrumą asmenims turėtų būti teikiama svarbi informacija apie logiką, svarbą ir numatytas pasekmes; kadangi ji turėtų apimti informaciją apie duomenis, naudojamus apmokant analizuoti didelius duomenų kiekius, ir sudaryti galimybę asmenims suprasti ir stebėti jiems darančius poveikį sprendimus; |
| --- | --- |

N.

kadangi algoritminė atskaitomybė ir skaidrumas turėtų reikšti, kad bus įgyvendinamos techninės ir veiklos priemonės, užtikrinančios automatizuoto sprendimų priėmimo ir individualaus elgesio galimybių skaičiavimo skaidrumą ir nediskriminavimą; kadangi užtikrinus skaidrumą asmenims turėtų būti teikiama svarbi informacija apie logiką, svarbą ir numatytas pasekmes; kadangi ji turėtų apimti informaciją apie duomenis, naudojamus apmokant analizuoti didelius duomenų kiekius, ir sudaryti galimybę asmenims suprasti ir stebėti jiems darančius poveikį sprendimus;

| O. | kadangi duomenų analizė ir algoritmai daro vis didesnį poveikį vartotojams prieinamai informacijai; kadangi netinkamai naudojamos tokios technologijos gali kelti pavojų pagrindinėms teisėms į informaciją, taip pat žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui; kadangi visuomeninių transliacijų sistema valstybėse narėse tiesiogiai susijusi su kiekvienos visuomenės demokratiniais, socialiniais ir kultūriniais poreikiais ir poreikiu išsaugoti žiniasklaidos pliuralizmą, kaip nurodyta prie Amsterdamo sutarties pridėtame Protokole dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos (11997D/PRO/09); |
| --- | --- |

O.

kadangi duomenų analizė ir algoritmai daro vis didesnį poveikį vartotojams prieinamai informacijai; kadangi netinkamai naudojamos tokios technologijos gali kelti pavojų pagrindinėms teisėms į informaciją, taip pat žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui; kadangi visuomeninių transliacijų sistema valstybėse narėse tiesiogiai susijusi su kiekvienos visuomenės demokratiniais, socialiniais ir kultūriniais poreikiais ir poreikiu išsaugoti žiniasklaidos pliuralizmą, kaip nurodyta prie Amsterdamo sutarties pridėtame Protokole dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos (11997D/PRO/09);

| P. | kadangi dėl duomenų tvarkymo ir analizės išplitimo, daugelio veikėjų, dalyvaujančių duomenis ir didelių duomenų rinkinius, kuriuose yra tiek asmens, tiek ne asmens duomenys, renkant, kaupiant, tvarkant, saugant ir jais keičiantis, dėl to, kad jie renkami iš įvairių šaltinių, atsirado didelių galimybių, bet ir piliečiai bei privatusis ir viešasis sektorius pradėjo patirti didelį netikrumą dėl to, ar laikomasi konkrečių reikalavimų, susijusių su galiojančiais ES duomenų apsaugos principais; |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl duomenų tvarkymo ir analizės išplitimo, daugelio veikėjų, dalyvaujančių duomenis ir didelių duomenų rinkinius, kuriuose yra tiek asmens, tiek ne asmens duomenys, renkant, kaupiant, tvarkant, saugant ir jais keičiantis, dėl to, kad jie renkami iš įvairių šaltinių, atsirado didelių galimybių, bet ir piliečiai bei privatusis ir viešasis sektorius pradėjo patirti didelį netikrumą dėl to, ar laikomasi konkrečių reikalavimų, susijusių su galiojančiais ES duomenų apsaugos principais;

| Q. | kadangi yra daugybė nesusistemintų didelių duomenų, kuriuos įmonės renka daugelį metų, kiekių sistemų, kurių duomenų valdymo sistemos nėra aiškios ir kuriomis reikia sistemingai pradėti laikytis atitikties reikalavimų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi yra daugybė nesusistemintų didelių duomenų, kuriuos įmonės renka daugelį metų, kiekių sistemų, kurių duomenų valdymo sistemos nėra aiškios ir kuriomis reikia sistemingai pradėti laikytis atitikties reikalavimų;

| R. | kadangi reikėtų skatinti užtikrinti įvairių reguliuotojų ir konkurencijos, vartotojų teisių bei duomenų apsaugos priežiūros institucijų artimesnį bendradarbiavimą ir suderinamumą nacionaliniu bei ES lygmeniu siekiant užtikrinti vientisą požiūrį į didelių duomenų kiekių poveikį pagrindinėms teisėms ir jo supratimą; kadangi skaitmeninių tarpuskaitos namų (8), kaip teisėsaugos organų savanoriško tinklo, steigimas ir tolesnis plėtojimas gali prisidėti gerinant jų veiklą ir atitinkamus teisėsaugos veiksmus, taip pat gali padėti gerinti sąveiką ir užtikrinti asmenų teisės bei interesus; |
| --- | --- |

R.

kadangi reikėtų skatinti užtikrinti įvairių reguliuotojų ir konkurencijos, vartotojų teisių bei duomenų apsaugos priežiūros institucijų artimesnį bendradarbiavimą ir suderinamumą nacionaliniu bei ES lygmeniu siekiant užtikrinti vientisą požiūrį į didelių duomenų kiekių poveikį pagrindinėms teisėms ir jo supratimą; kadangi skaitmeninių tarpuskaitos namų (8), kaip teisėsaugos organų savanoriško tinklo, steigimas ir tolesnis plėtojimas gali prisidėti gerinant jų veiklą ir atitinkamus teisėsaugos veiksmus, taip pat gali padėti gerinti sąveiką ir užtikrinti asmenų teisės bei interesus;

Bendrosios aplinkybės

| 1. | pabrėžia, kad didelių duomenų kiekių perspektyvos ir galimybės gali būti tikrai naudingos piliečiams, viešajam bei privačiajam sektoriams, akademikams ir mokslinei bendruomenei jeigu visuomenės pasitikėjimas šiomis technologijomis bus užtikrintas griežtu pagrindinių teisų laikymusi nepažeidžiant galiojančių ES duomenų apsaugos teisės aktų ir teisiniu tikrumu visų susijusių veikėjų atžvilgiu; pabrėžia, kad asmens duomenų tvarkymas gali būti vykdomas tik vadovaujantis vienu iš teisinių pagrindų, išdėstytų Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnyje; mano, kad skaidrumas ir tinkamas susijusių asmenų informavimas itin svarbūs siekiant užtikrinti visuomenės pasitikėjimą ir fizinių asmenų teisių apsaugą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad dabartinių duomenų apsaugos teisės aktų atitiktis ir griežti moksliniai ir moraliniai standartai labai svarbūs užtikrinant pasitikėjimą didelių duomenų kiekių analizės rezultatais ir jų patikimumą; pabrėžia, kad informacija, gaunama iš didelių duomenų kiekių analizės, nėra objektyvi ir nešališka bet kokio dalyko apžvalga ir ji tik tiek patikima, kiek galima remtis duomenimis, kuriais ji pagrįsta; atkreipia dėmesį į tai, kad prognozių analize, pagrįsta dideliu duomenų kiekiu, būtų galima nustatyti statistinę tikimybę, todėl ji ne visada tiksliai prognozuoja fizinio asmens elgesį; todėl pabrėžia, kad būtini griežti moksliniai ir moraliniai standartai norint valdyti duomenų rinkimą ir vertinti jų analizės rezultatus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nurodo, kad neskelbtina informacija apie asmenis gali būtų gauta iš skelbtinos informacijos, dėl to sumažėja neskelbtinų ir skelbtinų duomenų skirtumas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad žmonės nedaug žino apie tai, kad didelių duomenų kiekių pobūdis suteikia galimybę nenumatytais būdais naudoti asmeninę informaciją; pažymi, kad ES labai svarbus švietimas ir informuotumas pagrindinių teisių srityje; primygtinai ragina ES institucijas ir valstybes nares investuoti į piliečių, įskaitant vaikus, skaitmeninį raštingumą ir informuotumo didinimą skaitmeninių teisių, privatumo ir duomenų apsaugos srityje; pabrėžia, kad šiuo švietimu reikia atsižvelgti į principų ir (arba) logikos, kaip veikia algoritmai ir automatizuoti sprendimų priėmimo procesai ir kaip juos prasmingai išaiškinti, suvokimą; be to, pažymi, kad reikia mokyti stiprinti suvokimą, kur ir kada renkami duomenų srautai (t. y. gaunant iš interneto, suderinant srautinius duomenis su socialinių tinklų duomenimis ir susijusiomis priemonėmis ir įtraukiant šią informaciją į naują duomenų srautą); |
| --- | --- |

4.

Dideli duomenų kiekiai komerciniais tikslais ir viešajame sektoriuje

Privatumo ir duomenų apsauga

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad Sąjungos teisės aktais saugomas privatumas ir asmens duomenys, teisė į lygybę ir nediskriminavimą, taip pat asmenų teisė gauti informaciją apie su automatizuotu sprendimų priėmimu ir profiliavimu susijusią logiką ir teisę siekti žalos atlyginimo, taikytini duomenų tvarkymui net tais atvejais, kai duomenys tvarkomi jau pritaikius pseudonimizavimo procedūras, arba jeigu naudojant ne asmens duomenis gali būti padarytas poveikis fizinių asmenų asmeniniams gyvenimams arba kitoms teisėms ar laisvėms ir dėl to būti stigmatizuotos ištisos gyventojų grupės; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad bendroji skaitmeninė rinka turi būti pagrįsta patikimais ir didelės spartos tinklais ir paslaugomis, kuriais apsaugomos duomenų subjekto pagrindinės teisės į duomenų apsaugą ir privatumą ir kartu skatinamos inovacijos ir didelių duomenų kiekių analizė, kad būtų sukurtos tinkamos ir vienodos sąlygos gerinti Europos (skaitmeninę) ekonomiką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | taip pat atkreipia dėmesį į galimybę vėl nustatyti asmenis siejant įvairaus pobūdžio anonimizuotus duomenis; pabrėžia, kad Sąjungos teisės aktai privatumo ir asmens duomenų apsaugos srityje taikomi tokių susietų duomenų tvarkymui kai iš tiesų galima nustatyti asmenį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad minėtieji principai turėtų būti viešojo ir privačiojo sektoriaus ir kitų duomenimis besinaudojančių subjektų sprendimų priėmimo procedūrų pagrindas; pabrėžia, kad reikia daug daugiau algoritminės atskaitomybės ir skaidrumo, susijusio su viešojo ir privačiojo sektoriaus ir kitų duomenų analizės subjektų tvarkomų ir analizuojamų duomenų logika, nes jis būtinas norint užtikrinti, kad asmenys būtų tinkamai informuojami apie jų asmens duomenų tvarkymą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia itin svarbų Komisijos, Europos duomenų apsaugos valdybos, nacionalinių duomenų apsaugos institucijų ir kitų nepriklausomų priežiūros institucijų vaidmenį, kurį jos turėtų atlikti ateityje remdamos skaidrumą, tinkamą procesą, teisinį tikrumą tiek bendrai, tiek konkrečiai susijusį su konkrečiais standartais, kuriais saugomos pagrindinės teisės ir garantijos, susijusios su viešojo ir privačiojo sektoriaus vykdomu duomenų tvarkymu ir analize; ragina elgesio reguliavimo įstaigas glaudžiau bendradarbiauti skaitmeninėje aplinkoje, kad būtų stiprinamos vartotojų, antimonopolinių ir duomenų apsaugos reglamentavimo sistemų sąsajos; ragina teikti deramą tokių institucijų finansavimą ir aprūpinimą personalu; be to pripažįsta, kad reikia įsteigti skaitmeninius tarpuskaitos namus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad didelių duomenų kiekių pagrindinis tikslas turėtų būti pasiekti palyginamas sąsajas su kuo mažiau asmens duomenų; atsižvilgdamas į tai pabrėžia, kad mokslo, verslo ir viešosios bendruomenės turėtų sutelkti dėmesį į mokslinius tyrimus ir inovacijas anonimizavimo srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad nors asmens duomenų pseudonimizavimu, anonimizavimu ar šifravimu galima sumažinti pavojų atitinkamiems duomenų subjektams, kai asmens duomenys naudojami didelių duomenų kiekių taikomosiose programose; atkreipia dėmesį į Bendrajame duomenų apsaugos reglamente numatyto pseudonimizavimo, kuris yra tinkama apsaugos priemonė, naudą; primena, kad anonimizavimas – tai negrįžtamas procesas, kuriuo asmens duomenys nebegali būti naudojami fiziniam asmeniui nustatyti ar išskirti; laikosi nuomonės, kad sutartiniais įsipareigojimais turi būti užtikrinta, jog anonimizuoti duomenys nebus vėl identifikuoti naudojantis papildomomis sąsajomis ir siejant skirtingus duomenų šaltinius; ragina viešąjį ir privatųjį sektorius ir kitus subjektus, vykdančius didelių duomenų kiekių analizę, nuolat persvarstyti tokias rizikas atsižvelgiant į naujas technologijas ir pagrįsti dokumentais priemones, kurių buvo imtasi; ragina Komisiją, Europos duomenų apsaugos valdybą ir kitas nepriklausomas duomenų apsaugos priežiūros institucijas parengti gaires, kaip tinkamai anonimizuoti duomenis siekiant išvengti šių priemonių netinkamo naudojimo ateityje ir stebėti praktiką; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina viešąjį ir privatųjį sektorius ir kitus duomenų tvarkytojus pasinaudoti priemonėmis, nustatytomis pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, pavyzdžiui, elgesio kodeksais ir sertifikavimo sistemomis, siekiant didesnio tikrumo kalbant apie konkrečias Sąjungos teisės aktais nustatytas pareigas ir užtikrinti, kad jų veikla ir praktika nepažeistų atitinkamų Sąjungos teisės standartų ir garantijų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad duomenimis pagrįstomis technologijomis nebūtų susiaurinta prieiga prie pliuralistinės žiniasklaidos aplinkos, kad ji nebūtų diskriminuojama ir kad būtų skatinama žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas; pabrėžia, jog vyriausybių, švietimo įstaigų ir žiniasklaidos organizacijų bendradarbiavimas atliks pagrindinį vaidmenį užtikrinant, kad būtų remiamas skaitmeninės žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas, siekiant piliečiams suteikti galimybes ir apsaugoti jų teises į informaciją ir saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad demokratinėje visuomenėje valstybinės institucijos gali skelbti asmens duomenis dėl viešojo intereso priežasčių, pvz., siekdamos užkirsti kelią korupcijai, interesų konfliktams, mokestiniam sukčiavimui ir pinigų plovimui, jeigu šie duomenys atskleidžiami laikantis teisės aktuose numatytų sąlygų, jeigu taikomos tinkamos apsaugos priemonės ir jeigu toks duomenų paskelbimas atitinka siekiamą tikslą ir yra proporcingas; |
| --- | --- |

14.

Saugumas

| 15. | atkreipia dėmesį į technologinės plėtros pridėtinę vertę, kuria bus padidintas saugumas; pripažįsta, kad saugumo pažeidimai, neleistina prieiga prie duomenų ir neteisėtas stebėjimas yra vieni didžiausių pavojų, susijusių su šiuolaikine duomenų tvarkymo veikla, pavyzdžiui, didelių duomenų kiekių tvarkymu, ypač daiktų interneto kontekste; mano, kad siekiant kovoti su šiomis grėsmėmis ir tuo pačiu nepažeisti pagrindinių teisių reikia tikro ir darnaus viešojo ir privačiojo sektoriaus, teisėsaugos institucijų ir nepriklausomų duomenų priežiūros institucijų bendradarbiavimo; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia ypatingą dėmesį skirti e. valdžios sistemų saugumui, taip pat papildomoms teisinėms priemonėms, pavyzdžiui, programinės įrangos atsakomybei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad taip pat reikėtų skatinti naudoti ir tam tikrais atvejais pavesti vykdyti ištisinį šifravimą, laikantis pritaikytosios duomenų apsaugos principo; rekomenduoja, kad šiuo tikslu naudojantis bet kokia būsima teisės aktų sistema būtų konkrečiai draudžiama šifravimo teikėjams, ryšių paslaugų teikėjams ir visoms kitoms organizacijoms (visais tiekimo grandinės lygmenimis) leisti naudotis išimtimis ar supaprastinti jų naudojimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad didesnis duomenų generavimas ir duomenų srautai reiškia didesnį pažeidžiamumą ir naujus informacijos saugumo iššūkius; atsižvelgdamas į tai ragina naudoti pritaikytąjį ir standartizuotą privatumą, prireikus, anonimizavimo procedūras, šifravimą ir privalomus poveikio privatumui vertinimus; pabrėžia, kad tokias priemones turėtų taikyti visi su didelių duomenų kiekių analize susiję subjektai ir kiti neskelbtinus duomenis tvarkantys subjektai, pvz., teisininkai, žurnalistai ir sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojai, siekiant užtikrinti, kad dideli duomenų kiekiai nedidintų pavojaus kibernetiniam saugumui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad pagal Direktyvos 2000/31/EB 15 straipsnį valstybės narės nenustato teikėjams nei bendros prievolės teikiant perdavimo, saugojimo ir prieglobos paslaugas stebėti informaciją, kurią jie perduoda arba saugo, nei bendros prievolės aktyviai domėtis faktais arba aplinkybėmis, rodančiomis nelegalią veiklą; ypač primena tai, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas bylose C-360/10 ir C-70/10 atmetė beveik visų atitinkamų paslaugų naudotojų aktyvaus sekimo priemones (vienoje byloje – taikomas interneto paslaugų teikėjų, kitoje – socialiniuose tinkluose), ir nurodė, jog draudžiama reikalauti, kad prieglobos paslaugų teikėjai vykdytų visuotinį sekimą; |
| --- | --- |

18.

Nediskriminavimas

| 19. | pabrėžia, kad pagal duomenis parengiamos algoritminės sistemos, naudojamos atliekant naujus vertinimus ir prognozes kitame duomenų tvarkymo etape, taigi dideli duomenų kiekiai gali lemti ne tik asmenų pagrindinių teisių pažeidimus, bet ir nevienodą elgesį su panašius požymius turinčiomis grupėmis ir netiesioginę jų diskriminaciją, visų pirma kalbant apie teisingumą ir lygias galimybes siekiant mokslo ir įsidarbinant, priimant į darbą arba vertinant asmenis, taip pat nustatant naujus socialinės žiniasklaidos naudotojų vartojimo įpročius; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją, valstybes nares ir duomenų apsaugos institucijas nustatyti ir imtis visų įmanomų priemonių siekiant sumažinti algoritmais pagrįstą diskriminavimą ir šališkumą ir parengti tvirtą bendrą moralinę sistemą, taikytiną asmens duomenų tvarkymui ir automatizuotam sprendimų priėmimui, kuria būtų galima vadovautis naudojant duomenis ir įgyvendinant ES teisės aktus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją, valstybes nares ir duomenų apsaugos valdžios institucijas konkrečiai įvertinti ne tik algoritmų skaidrumo, bet ir galimo mokymo duomenų, naudojamų dideliais duomenų kiekiais pagrįstoms išvadoms daryti, šališkumo skaidrumo poreikį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rekomenduoja, kad įmonės reguliariai vertintų, kaip duomenų rinkiniais atspindima padėtis, apsvarstytų, ar esama šališkumo, ir parengtų strategijas šiam šališkumui panaikinti; pabrėžia, kad reikia peržiūrėti duomenų analize pagrįstų prognozių tikslumą ir prasmingumą, atsižvelgiant į moralinius klausimus ir sąžiningumą; |
| --- | --- |

22.

Dideli duomenų kiekiai mokslo tikslais

| 23. | pabrėžia, kad didelių duomenų kiekių analizė gali būti naudinga mokslinei plėtrai ir moksliniams tyrimams; mano, kad vystant ir naudojant didelius duomenų kiekius mokslinėms reikmėms reikia deramai atsižvelgti į Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintas pagrindines teises ir laikytis dabartinių ES duomenų apsaugos teisės aktų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą tolesnio asmens duomenų tvarkymo statistikos reikmėms rezultatas gali būti tik apibendrinantys duomenys, kurie negali būti vėl pritaikyti asmenims; |
| --- | --- |

24.

Didelių duomenų kiekiai teisėsaugos tikslais

Privatumo ir duomenų apsauga

| 25. | primena visoms duomenis tvarkančioms ir jų analizę atliekančioms teisėsaugos institucijoms, kad 2016 m. Direktyva (ES) 2016/680 reglamentuoja valstybių narių vykdomą asmens duomenų tvarkymą teisėsaugos tikslais; reikalauja, kad teisėsaugos tikslais vykdomas asmens duomenų rinkimas ir tvarkymas būtų tinkamas, susijęs ir neviršyti to, kad būtina siekiant konkrečių, aiškių ir teisėtų jų tvarkymo tikslų; teigia, kad turi būti aiškiai įrodytas duomenų rinkimo tikslas ir poreikis; teigia, kad draudžiamas bet koks sprendimas remiantis tik automatizuotu duomenų tvarkymu, įskaitant profiliavimą, dėl kurio duomenų subjektui kyla neigiamų teisinių pasekmių arba kuris turi jam didelės įtakos, išskyrus tuos atvejus, kai tai leidžiama pagal Sąjungos ar valstybės narės teisę, kuri taikoma duomenų valdytojui ir kuria nustatytos tinkamos duomenų subjekto teisių ir laisvių, bent teisės reikalauti iš duomenų valdytojo žmogaus įsikišimo, apsaugos priemonės; ragina Komisiją, Europos duomenų apsaugos valdybą ir kitas nepriklausomas duomenų apsaugos priežiūros institucijas parengti gaires, rekomendacijas ir gerąją patirtį siekiant dar labiau patikslinti teisėsaugos tikslais ir profiliavimu bei didelių duomenų kiekių naudojimu pagrįstų sprendimų kriterijus ir sąlygas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad svarbu laikytis Direktyvos (ES) 2016/680 atliekant išankstinį poveikio vertinimą ir auditą ir atsižvelgti į moralines problemas siekiant įvertinti duomenų įtraukumą, tikslumą ir kokybę ir užtikrinti, kad fiziniai asmenys, kuriems bus taikomi sprendimai ir (arba) veikėjai, dalyvaujantys sprendimų priėmimo procese galėtų duomenų rinkimą ir analizę, modelius arba sąsajas suprasti, skųsti ir užkirsti kelią neigiamam poveikiui, kuris gali kilti kai kurioms fizinių asmenų grupėms; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nurodo, kad vyriausybės vykdomas masinis stebėjimas ir teisėsaugos institucijų nepagrįsta prieiga prie komercinių ir kitų asmens duomenų gali smarkiai pakenkti piliečių pasitikėjimui skaitmeninėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad teisės aktai, kuriais valstybės valdžios institucijoms paprastai leidžiama bendrai prieiti prie elektroninių ryšių turinio, turi būti laikomi iš esmės pažeidžiančiais pagrindinę teisę į asmens privatų gyvenimą, kuri užtikrinta Chartijos 7 straipsniu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad į viešuosius konkursus dėl teisėsaugos duomenų tvarkymo modelių, priemonių ir programų, pagrįstų didelių duomenų kiekių tvarkymu, reikia įtraukti gaires ir sistemas, kad būtų užtikrinta, kad pačios teisėsaugos institucijos, prieš juos įsigydamos, galėtų patikrinti ir tikrintų pagrindinį kodą ir kad būtų galima patikrinti jo tinkamumą, teisingumą ir saugumą atsižvelgiant į tai kalbant apie nuosavybinę programinę įrangą skaidrumas ir atsiskaitomybė yra riboti; nurodo, kad tam tikri prognozavimo strategijos modeliai labiau tinkami privatumui nei kiti, pvz., modeliai, kuriais nustatomos prognozės dėl vietų ar įvykių, o ne dėl fizinių asmenų; |
| --- | --- |

29.

Saugumas

| 30. | pabrėžia, kad būtina apsaugoti teisėsaugos duomenų bazes nuo saugumo pažeidimų ir neteisėtos prieigos, nes šis klausimas fiziniams asmenims kelia rūpestį; todėl mano, kad siekiant kovoti su šiomis grėsmėmis reikia darnaus ir veiksmingo teisėsaugos institucijų, privataus sektoriaus, vyriausybių ir nepriklausomų duomenų priežiūros institucijų bendradarbiavimo; tvirtina, kad reikia užtikrinti tinkamą asmens duomenų apsaugą, atitinkančią Reglamentą (ES) 2016/679 ir Direktyvą (ES) 2016/680, taip pat naudojant apsaugotas ir decentralizuotas duomenų bazių struktūras kuo labiau sumažinti pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

30.

Nediskriminavimas

| 31. | perspėja, kad dėl didelio teisėsaugos institucijų sprendimų ir priemonių poveikio piliečių gyvenimams ir teisėms, taip pat taikant duomenų tvarkymą ir analizę, reikia kuo didesnio atsargumo siekiant išvengti neteisėtos diskriminacijos ir poveikio tam tikram fiziniam asmeniui ar asmenų grupei, kurią galima apibūdinti pagal rasę, odos spalvą, tautinę ar socialinę kilmę, genetinius bruožus, kalbą, religiją ar įsitikinimus, politines ar kitokias pažiūras, turtinę padėtį, gimimą, negalią, amžių, lytį, lyties raišką, lytinę tapatybę, seksualinę orientaciją, gyventojo statusą, sveikatą ar priklausymą nacionalinei mažumai, dėl kurių dažnai vykdomas tautinis profiliavimas arba teisėsaugos institucijos juos labiau kontroliuoja, kaip ir asmenis, kurie atitinka tam tikrus požymius; ragina tinkamai parengti pagrindinius duomenų rinkėjus ir iš duomenų analizės gautos informacijos naudotojus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybių narių teisėsaugos institucijas, besinaudojančias duomenų analize, laikytis pačių aukščiausių moralės standartų juos analizuojant ir užtikrinti, žmonių dalyvavimą bei atskaitomybę įvairiuose sprendimų priėmimo etapuose, ne tik vertinant duomenų reprezentatyvumą, tikslumą ir kokybę, bet ir vertinant kiekvieno sprendimo, priimamo remiantis šia informacija, tinkamumą; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(2)  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

(3)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/108

(4)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cdd00

(5)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents /Consultation/Opinions/2015/15-11-19_Big_Data_EN.pdf

(6)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2016/16-09-23_BigData_opinion_EN.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2014/wp221_en.pdf

(8)  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2016 m. rugsėjo 23 d. nuomonė 8/2016.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/90

---

P8_TA(2017)0077

Būtinieji ūkinių triušių apsaugos standartai

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būtinųjų ūkinių triušių apsaugos standartų (2016/2077(INI))

(2018/C 263/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 13 ir 43 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 13 ir 43 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/120/EB, nustatančią būtiniausius kiaulių apsaugos standartus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/120/EB, nustatančią būtiniausius kiaulių apsaugos standartus,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/119/EB, nustatančią būtiniausius veršelių apsaugos standartus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 2008/119/EB, nustatančią būtiniausius veršelių apsaugos standartus,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyvą 1999/74/EB, nustatančią būtiniausius dedeklių vištų apsaugos standartus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyvą 1999/74/EB, nustatančią būtiniausius dedeklių vištų apsaugos standartus,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 2007/43/EB, nustatančią būtiniausias broilerių apsaugos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 2007/43/EB, nustatančią būtiniausias broilerių apsaugos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. paskelbtą specialią „Eurobarometro“ apklausą „Europiečių požiūris į gyvūnų gerovę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. paskelbtą specialią „Eurobarometro“ apklausą „Europiečių požiūris į gyvūnų gerovę“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 12 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) mokslinę nuomonę dėl gyvūnų gerovės juos vežant, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 12 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) mokslinę nuomonę dėl gyvūnų gerovės juos vežant,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 11 d. EFSA mokslinę nuomonę, susijusią su „Dabartinių gyvūnų laikymo ir gyvulininkystės sistemų poveikiu ūkiuose auginamų naminių triušių sveikatai ir gerovei“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 11 d. EFSA mokslinę nuomonę, susijusią su „Dabartinių gyvūnų laikymo ir gyvulininkystės sistemų poveikiu ūkiuose auginamų naminių triušių sveikatai ir gerovei“,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso 7.5 skyrių „Gyvūnų skerdimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso 7.5 skyrių „Gyvūnų skerdimas“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės vyriausybės rekomendacijų dėl triušių gerovės rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės vyriausybės rekomendacijų dėl triušių gerovės rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A8-0011/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A8-0011/2017),

| A. | kadangi triušiai yra ketvirtas pagal dažnumą ūkiuose auginamas gyvūnas pasaulyje ir antra pagal dažnumą rūšis Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi triušiai yra ketvirtas pagal dažnumą ūkiuose auginamas gyvūnas pasaulyje ir antra pagal dažnumą rūšis Europos Sąjungoje;

| B. | kadangi Europos gamintojai turi laikytis aukštų gyvūnų sveikatos ir gerovės standartų, kurie ne visada privalomi trečiosiose šalyse, iš kurių ES importuoja skerstinus gyvūnus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos gamintojai turi laikytis aukštų gyvūnų sveikatos ir gerovės standartų, kurie ne visada privalomi trečiosiose šalyse, iš kurių ES importuoja skerstinus gyvūnus;

| C. | kadangi vartotojams vis labiau rūpi žinoti, kokiomis sąlygomis auginami gyvūnai; |
| --- | --- |

C.

kadangi vartotojams vis labiau rūpi žinoti, kokiomis sąlygomis auginami gyvūnai;

| D. | kadangi triušininkystės sektorius patiria sunkumus, susijusius su sumažėjusiu mėsos vartojimu Europos Sąjungoje ir žemės ūkio sektoriaus krize ir kadangi pardavimo kaina per trejus metus sumažėjo apie 20 proc., o gamybos sąnaudos išliko tokios pačios; |
| --- | --- |

D.

kadangi triušininkystės sektorius patiria sunkumus, susijusius su sumažėjusiu mėsos vartojimu Europos Sąjungoje ir žemės ūkio sektoriaus krize ir kadangi pardavimo kaina per trejus metus sumažėjo apie 20 proc., o gamybos sąnaudos išliko tokios pačios;

| E. | kadangi reikia atsižvelgti į maistinę triušių mėsos vertę ir jos gamybos svarbą šeimos ūkiams bei didelį moterų užimtumo lygį daugelyje kaimo vietovių, kuriose yra nedaug su gyvulininkystės įvairinimu susijusių galimybių; |
| --- | --- |

E.

kadangi reikia atsižvelgti į maistinę triušių mėsos vertę ir jos gamybos svarbą šeimos ūkiams bei didelį moterų užimtumo lygį daugelyje kaimo vietovių, kuriose yra nedaug su gyvulininkystės įvairinimu susijusių galimybių;

| F. | kadangi į ūkininkų gerovę turi būti atsižvelgiama tiek pat, kiek ir į gyvūnų gerovę; |
| --- | --- |

F.

kadangi į ūkininkų gerovę turi būti atsižvelgiama tiek pat, kiek ir į gyvūnų gerovę;

| G. | kadangi daugiausia triušių ūkiuose auginama mėsos gamybai – kiekvienais metais mėsai paskerdžiama daugiau kaip 340 mln. triušių; kadangi tai sudaro mažiau nei 1 proc. galutinės ES gyvulininkystės produkcijos; |
| --- | --- |

G.

kadangi daugiausia triušių ūkiuose auginama mėsos gamybai – kiekvienais metais mėsai paskerdžiama daugiau kaip 340 mln. triušių; kadangi tai sudaro mažiau nei 1 proc. galutinės ES gyvulininkystės produkcijos;

| H. | kadangi triušių auginimo sektoriaus mastai ES nuolat mažėja ir 2016 m. šio sektoriaus gamybos mastas sumažės 4,7 proc. dėl mažėjančio triušių mėsos suvartojimo; kadangi triušių auginimo sektorius veikia pasaulinės rinkos sąlygomis, jis negauna tiesioginės valstybės pagalbos ir jam nėra taikomos intervencijos į rinką pagal bendros žemės ūkio politikos I ramstį; |
| --- | --- |

H.

kadangi triušių auginimo sektoriaus mastai ES nuolat mažėja ir 2016 m. šio sektoriaus gamybos mastas sumažės 4,7 proc. dėl mažėjančio triušių mėsos suvartojimo; kadangi triušių auginimo sektorius veikia pasaulinės rinkos sąlygomis, jis negauna tiesioginės valstybės pagalbos ir jam nėra taikomos intervencijos į rinką pagal bendros žemės ūkio politikos I ramstį;

| I. | kadangi ES turi neigiamą prekybos triušių mėsa su Kinija balansą; kadangi 99 proc. į ES importuojamos triušių mėsos yra iš Kinijos; kadangi, jei nebus imtasi jokių veiksmų, Kinijos gamintojai nukonkuruos ES ūkininkus ir dėl to bus padaryta žala gyvūnų gerovei; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES turi neigiamą prekybos triušių mėsa su Kinija balansą; kadangi 99 proc. į ES importuojamos triušių mėsos yra iš Kinijos; kadangi, jei nebus imtasi jokių veiksmų, Kinijos gamintojai nukonkuruos ES ūkininkus ir dėl to bus padaryta žala gyvūnų gerovei;

| J. | kadangi būtina ir svarbu pasiekti, kad triušininkystė taptų ir išliktų pelninga, kad padėtų išlaikyti veiklą ir užimtumą, ypač moterų, kaimo vietovėse, kur neįmanomi kitokie gamybos būdai, taip pat tam, kad vartotojų mityba ir toliau būtų įvairi ir geros kokybės; |
| --- | --- |

J.

kadangi būtina ir svarbu pasiekti, kad triušininkystė taptų ir išliktų pelninga, kad padėtų išlaikyti veiklą ir užimtumą, ypač moterų, kaimo vietovėse, kur neįmanomi kitokie gamybos būdai, taip pat tam, kad vartotojų mityba ir toliau būtų įvairi ir geros kokybės;

| K. | kadangi pasaulio lygmeniu Europos Sąjunga pagal triušių auginimą užima pirmąją vietą, aplenkdama Aziją ir visų Kiniją, kurios karkasų gamyba sudaro 417 000 tonų ir kuri užima pirmąją vietą pagal eksportą; |
| --- | --- |

K.

kadangi pasaulio lygmeniu Europos Sąjunga pagal triušių auginimą užima pirmąją vietą, aplenkdama Aziją ir visų Kiniją, kurios karkasų gamyba sudaro 417 000 tonų ir kuri užima pirmąją vietą pagal eksportą;

| L. | kadangi triušių augintojai ir visas sektorius suinteresuoti, kad triušininkystė ir toliau išlaikytų geriausius pasaulinius maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės ir aplinkos apsaugos standartus laikantis Europos gamybos modelio; |
| --- | --- |

L.

kadangi triušių augintojai ir visas sektorius suinteresuoti, kad triušininkystė ir toliau išlaikytų geriausius pasaulinius maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės ir aplinkos apsaugos standartus laikantis Europos gamybos modelio;

| M. | kadangi Europos triušininkystė yra paremta įvairių gamybos sistemų suderinimu, ji yra svarbi daugelio mažų ūkių visoje ES teritorijoje pajamų įvairinimo priemonė; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos triušininkystė yra paremta įvairių gamybos sistemų suderinimu, ji yra svarbi daugelio mažų ūkių visoje ES teritorijoje pajamų įvairinimo priemonė;

| N. | kadangi triušiena yra viena iš mažiausiai Sąjungoje suvartojamų mėsos rūšių (nuo 1 iki 2 proc. visos suvartojamos mėsos kiekio), o vienas gyventojas suvartoja vidutiniškai 1,7 kg triušienos; |
| --- | --- |

N.

kadangi triušiena yra viena iš mažiausiai Sąjungoje suvartojamų mėsos rūšių (nuo 1 iki 2 proc. visos suvartojamos mėsos kiekio), o vienas gyventojas suvartoja vidutiniškai 1,7 kg triušienos;

| O. | kadangi didelį susirūpinimą Europoje kelia ūkiuose auginamų triušių prasta gerovė, jų patiriamas didelis stresas, didelis jų gaištamumas ir sergamumas, kaip 2005 m. nustatė EFSA; kadangi ūkio tikslais laikomų triušių būstas, maitinimasis, genetika, sveikatos aspektai ar emocinės būklės optimizavimas yra svarbūs triušininkystės ūkio subjektams kylantys klausimai, visų pirma kalbant apie gyvūnų sveikatos ir gerovės užtikrinimą; |
| --- | --- |

O.

kadangi didelį susirūpinimą Europoje kelia ūkiuose auginamų triušių prasta gerovė, jų patiriamas didelis stresas, didelis jų gaištamumas ir sergamumas, kaip 2005 m. nustatė EFSA; kadangi ūkio tikslais laikomų triušių būstas, maitinimasis, genetika, sveikatos aspektai ar emocinės būklės optimizavimas yra svarbūs triušininkystės ūkio subjektams kylantys klausimai, visų pirma kalbant apie gyvūnų sveikatos ir gerovės užtikrinimą;

| P. | kadangi dauguma prijaukintų triušių ES paprastai laikomi bateriniuose narvuose, o tų narvų ypatybės įvairiose šalyse gali skirtis ir dažnai skiriasi; |
| --- | --- |

P.

kadangi dauguma prijaukintų triušių ES paprastai laikomi bateriniuose narvuose, o tų narvų ypatybės įvairiose šalyse gali skirtis ir dažnai skiriasi;

| Q. | kadangi triušiai, kaip ir kitos gyvūnų rūšys, gyvenančios su žmogumi, išlaikė tam tikrus natūralaus elgesio elementus, todėl būtina atlikti mokslinius tyrimus apie jų veisimo priemones ir sąlygas siekiant, kad triušiai, kiek tai įmanoma, išlaikytų šį elgesį, jei jis teigiamai veikia jų sveikatą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi triušiai, kaip ir kitos gyvūnų rūšys, gyvenančios su žmogumi, išlaikė tam tikrus natūralaus elgesio elementus, todėl būtina atlikti mokslinius tyrimus apie jų veisimo priemones ir sąlygas siekiant, kad triušiai, kiek tai įmanoma, išlaikytų šį elgesį, jei jis teigiamai veikia jų sveikatą;

| R. | kadangi turint tikslą intensyviai ūkininkauti auginami tų veislių triušiai, kurie anksti ir greitai suauga (anksčiau vadinti mėsiniai triušiai), ypač pramoninio veisimo ūkiuose, siekiant išauginti mėsinius gyvūnus, veisiami komercinių hibridinių veislių triušiai; |
| --- | --- |

R.

kadangi turint tikslą intensyviai ūkininkauti auginami tų veislių triušiai, kurie anksti ir greitai suauga (anksčiau vadinti mėsiniai triušiai), ypač pramoninio veisimo ūkiuose, siekiant išauginti mėsinius gyvūnus, veisiami komercinių hibridinių veislių triušiai;

| S. | kadangi galima auginimo bateriniuose narvuose alternatyva yra ekologinės gamybos sistemos, pagal kurias mėsiniai triušiai laikomi grupiniuose aptvaruose, iš kurių jie gali patekti į nedidelę ganymosi erdvę ir bendrai turi daugiau erdvės, nors tokie grupiniai aptvarai gali sukelti problemų, susijusių su gyvūnų neigiamu socialiniu elgesiu ir agresyvumu, dėl kurių jie susižeidžia, o tai daro poveikį jų sveikatai ir gerovei, taip pat daugėja oraliniu bei fekaliniu keliu plintančių ligų; |
| --- | --- |

S.

kadangi galima auginimo bateriniuose narvuose alternatyva yra ekologinės gamybos sistemos, pagal kurias mėsiniai triušiai laikomi grupiniuose aptvaruose, iš kurių jie gali patekti į nedidelę ganymosi erdvę ir bendrai turi daugiau erdvės, nors tokie grupiniai aptvarai gali sukelti problemų, susijusių su gyvūnų neigiamu socialiniu elgesiu ir agresyvumu, dėl kurių jie susižeidžia, o tai daro poveikį jų sveikatai ir gerovei, taip pat daugėja oraliniu bei fekaliniu keliu plintančių ligų;

| T. | kadangi kai kuriose ekologiniam žemės ūkiui taikomos nacionalinės taisyklėse rekomenduojama triušius auginti grupiniuose aptvaruose, iš kurių jie galėtų patekti į nedidelę ganymosi erdvę aptvaro apačioje; |
| --- | --- |

T.

kadangi kai kuriose ekologiniam žemės ūkiui taikomos nacionalinės taisyklėse rekomenduojama triušius auginti grupiniuose aptvaruose, iš kurių jie galėtų patekti į nedidelę ganymosi erdvę aptvaro apačioje;

| U. | kadangi, panašiai kaip kitų rūšių, pvz., paukščių, atveju būtų galima atlikti tyrimus, susijusius su alternatyviomis gamybos sistemomis, be kita ko, ekologinės gamybos, kurios galėtų pasiūlyti vartotojui didesnį maisto produktų pasirinkimą ir iki šiol yra menkai išplėtotos; |
| --- | --- |

U.

kadangi, panašiai kaip kitų rūšių, pvz., paukščių, atveju būtų galima atlikti tyrimus, susijusius su alternatyviomis gamybos sistemomis, be kita ko, ekologinės gamybos, kurios galėtų pasiūlyti vartotojui didesnį maisto produktų pasirinkimą ir iki šiol yra menkai išplėtotos;

| V. | kadangi atsižvelgiant į minėtus klausimus reikėtų atlikti tolesnius tyrimus apie grupinių narvų problemas ir galimybes; |
| --- | --- |

V.

kadangi atsižvelgiant į minėtus klausimus reikėtų atlikti tolesnius tyrimus apie grupinių narvų problemas ir galimybes;

| W. | kadangi nedidelė šio sektoriaus ekonominė svarba Europos Sąjungoje visiškai neskatina tyrimų ir inovacijų siekiant pagerinti triušių sveikatą ir gerovę; |
| --- | --- |

W.

kadangi nedidelė šio sektoriaus ekonominė svarba Europos Sąjungoje visiškai neskatina tyrimų ir inovacijų siekiant pagerinti triušių sveikatą ir gerovę;

| X. | kadangi nustatyti ES minimalūs kiaulių (1), veršelių (2), dedeklių vištų (3) ir viščiukų (4) apsaugos standartai, taip pat bendroji Tarybos direktyva dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (5), tačiau nėra konkretaus ES teisės akto, kuriuo būtų nustatomi minimalūs ūkiuose auginamų triušių apsaugos standartai; kadangi vis daugiau vartotojų ir piliečių ES prašo reglamentuoti triušių auginimą ir užtikrinti didesnę ūkiuose auginamų triušių gerovę; |
| --- | --- |

X.

kadangi nustatyti ES minimalūs kiaulių (1), veršelių (2), dedeklių vištų (3) ir viščiukų (4) apsaugos standartai, taip pat bendroji Tarybos direktyva dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (5), tačiau nėra konkretaus ES teisės akto, kuriuo būtų nustatomi minimalūs ūkiuose auginamų triušių apsaugos standartai; kadangi vis daugiau vartotojų ir piliečių ES prašo reglamentuoti triušių auginimą ir užtikrinti didesnę ūkiuose auginamų triušių gerovę;

| Y. | kadangi pagal Direktyvą 1999/74/EB taikomas draudimas vištas dedekles laikyti įprastuose narvuose ir kadangi jis didžiąja dalimi buvo sėkmingai įgyvendintas valstybėse narėse; |
| --- | --- |

Y.

kadangi pagal Direktyvą 1999/74/EB taikomas draudimas vištas dedekles laikyti įprastuose narvuose ir kadangi jis didžiąja dalimi buvo sėkmingai įgyvendintas valstybėse narėse;

| Z. | kadangi keletas valstybių narių jau priėmė teisės aktus ir nustatė teisinius reikalavimus triušių auginimui ūkiuose ir, bendradarbiaudami su sektoriumi, parengė gerosios praktikos gaires; kadangi 2012 m. Austrijoje uždrausta mėsinius triušius laikyti narvuose ir Belgijoje taikomas teisės aktas, kuriuo siekiama iki 2025 m. palaipsniui atsisakyti naudoti baterinius narvus ir pakeisti juos parkų sistemomis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi keletas valstybių narių jau priėmė teisės aktus ir nustatė teisinius reikalavimus triušių auginimui ūkiuose ir, bendradarbiaudami su sektoriumi, parengė gerosios praktikos gaires; kadangi 2012 m. Austrijoje uždrausta mėsinius triušius laikyti narvuose ir Belgijoje taikomas teisės aktas, kuriuo siekiama iki 2025 m. palaipsniui atsisakyti naudoti baterinius narvus ir pakeisti juos parkų sistemomis;

| AA. | kadangi Europos gyvūnų gerovės strategijoje buvo teigiama, kad prieš rengiant daugiau teisės aktų būtina įgyvendinti visus esamus teisės aktus ir skatinti rengti gerosios praktikos gaires; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Europos gyvūnų gerovės strategijoje buvo teigiama, kad prieš rengiant daugiau teisės aktų būtina įgyvendinti visus esamus teisės aktus ir skatinti rengti gerosios praktikos gaires;

| AB. | kadangi atsižvelgiant į poreikį pereiti prie alternatyvių gamybos sistemų ir į nedidelę triušininkystės ekonominę svarbą Europos gyvulininkystei valstybės narės ir Komisija turėtų būti skatinamos vykdyti tolesnius tyrimus triušių sveikatos, gerovės, veisimo, laikymo, mitybos, elgesio ir svaiginimo klausimais; |
| --- | --- |

AB.

kadangi atsižvelgiant į poreikį pereiti prie alternatyvių gamybos sistemų ir į nedidelę triušininkystės ekonominę svarbą Europos gyvulininkystei valstybės narės ir Komisija turėtų būti skatinamos vykdyti tolesnius tyrimus triušių sveikatos, gerovės, veisimo, laikymo, mitybos, elgesio ir svaiginimo klausimais;

| AC. | kadangi 2005 m. EFSA mokslinėje nuomonėje dėl ūkiuose auginamų triušių laikymo ir auginimo sistemų rekomenduota padidinti narvų dydį, sumažinti maksimalų augančių gyvūnų laikymo tankį ir terapinių intervencijų, įskaitant papildų naudojimą siekiant sumažinti sergamumą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi 2005 m. EFSA mokslinėje nuomonėje dėl ūkiuose auginamų triušių laikymo ir auginimo sistemų rekomenduota padidinti narvų dydį, sumažinti maksimalų augančių gyvūnų laikymo tankį ir terapinių intervencijų, įskaitant papildų naudojimą siekiant sumažinti sergamumą;

| AD. | kadangi triušiams taikomos Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso rekomendacijos dėl gyvūnų skerdimo, įskaitant apsvaiginimo metodus ir veiklos vykdytojams taikomus specifinių žinių reikalavimus; |
| --- | --- |

AD.

kadangi triušiams taikomos Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso rekomendacijos dėl gyvūnų skerdimo, įskaitant apsvaiginimo metodus ir veiklos vykdytojams taikomus specifinių žinių reikalavimus;

| AE. | kadangi Tarybos direktyvos 98/58/EB dėl gyvūnų gerovės 3 straipsnyje reikalaujama imtis „visų atitinkamų priemonių“, kad užtikrintų gyvūnų gerovę, o 4 straipsnyje apibrėžiami gyvūnų laikymo „pagal nusistovėjusią patirtį ir mokslo žinias“ standartai, kuriuos sudaro ir EFSA ir OIE nustatyti standartai; |
| --- | --- |

AE.

kadangi Tarybos direktyvos 98/58/EB dėl gyvūnų gerovės 3 straipsnyje reikalaujama imtis „visų atitinkamų priemonių“, kad užtikrintų gyvūnų gerovę, o 4 straipsnyje apibrėžiami gyvūnų laikymo „pagal nusistovėjusią patirtį ir mokslo žinias“ standartai, kuriuos sudaro ir EFSA ir OIE nustatyti standartai;

Bendrosios pastabos

| 1. | pastebi, kad triušiai ES paprastai vis dar veisiami narvuose, kurių aplinka nebuvo gerinama, kuriuose yra tik gertuvė ir ėdžios ir kurie neatitinka optimalaus auginimo sąlygų, nustatytų naujausiose mokslinėse išvadose; taip pat susirūpinęs pastebi, kad triušius maitinant tik granulėmis be skaidulinių medžiagų ir laikant suvaržytus bateriniuose narvuose, jie gali pradėti elgtis nenatūraliai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia mokslinių tyrimų apie narvų sistemas siekiant užtikrinti būstų sanitarinę kokybę ir riboja gyvūnų riziką, susijusią su ligomis ir infekcijomis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad buvo sėkmingai įgyvendintos alternatyvios sistemos triušių veisimui narvuose, pavyzdžiui, lauko parkai arba sklendžių sistemos, kai pagrindinis maistas yra žolė, pagerinant ūkiuose auginamų triušių komfortą ir gerovę; mano, kad reikėtų vystyti, tobulinti ir remti alternatyvias sistemas tuo pačiu pripažįstant triušių mėsos iš tokios parkų sistemos paklausa gali būti ribota ir dėl to, kad padidėjusios gamybos sąnaudos daro poveikį vartotojų kainai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina naudoti kolektyvinių parkų sistemas dėl didesnės gyvenamosios erdvės, kuri suteikia daugiau galimybių socialiniam elgesiui ir judėjimui; atkreipia dėmesį į tai, kad naudojant grupinių aptvarų sistemas pasiekiama didesnė ūkinių triušių gerovė ir jiems sudaromos sąlygos gyventi panašiau kaip gamtoje; pabrėžia kad gyvūnų sveikata taip pat priklauso nuo dviejų svarbių ūkininkavimo praktikos aspektų – pastatų aplinkos sąlygų ir tinkamos ūkinio, ekologinio saugumo ir vadybos praktikos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina valstybes nares ir Komisiją vykdyti tolesnius tyrimus siekiant nustatyti geriausias įmanomas narvų sistemas, kad būtų pagerinta gyvūnų gerovė vykdant įvairių rūšių ūkininkavimą ir taikomos padėties gerinimo priemonės ūkiuose drauge užtikrinant jų tvarumą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad visa triušiena, įskaitant importuojamą iš trečiųjų šalių, ES rinkoje turi atitikti aukštus maisto saugos ir kokybės standartus ir gyvūnų gerovės kriterijus; atkreipia dėmesį į nesąžiningos trečiųjų šalių konkurencijos keliamus pavojus, jei importuojamai produkcijai netaikomi lygiaverčiai standartai ir kriterijai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau užtikrinti importuojamos triušienos kokybę ir saugą atliekant nuodugnią kontrolę ir patikrinimus šiuos gaminius importuojant į Sąjungą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad sukurta Europos gyvūnų gerovės platforma ir ragina Komisiją ir valstybes nares keistis triušininkystės geriausios praktikos kodeksais ir juos populiarinti; |
| --- | --- |

8.

Triušių veisimas

| 9. | pabrėžia, kad triušių veisimas Europoje yra labai suintensyvėjęs nors sąlygos, kuriomis triušiai veisiami ir laikomi, yra labai įvairios, iš dalies jas lemia triušių veisimo tikslai, taip pat skirtingi vartotojų poreikiai skirtingose rinkose ir valstybėse narėse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgiant į gyvūnų amžių ir svorį narvų dydis skiriasi ir kad tai daro poveikį jų galimybei daryti judesius, pavyzdžiui pasitempti, atsitūpti ir stovėti pakeltomis ausimis (daugeliui rūšių būdinga atsargumo poza), atsistoti ant užpakalinių kojų, patogiai apsisukti ir šokinėti; pabrėžia, kad dėl šio judėjimo trūkumo gali susilpnėti jų kaulai, būti paskatintas stereotipinis elgesys ir pėdų apatinėje dalyje atsirasti sužalojimų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad narvų sistemos laikui bėgant buvo tobulinamos siekiant įrengti naujus įtaisus, pvz. pakojas, kad sumažėtų letenų sužeidimų skaičius ir padidėtų gerovė; tačiau pažymi, kad kai kurie naudojami senesnių modelių narvai gali būti netinkamai suprojektuoti, atsižvelgiant į šiuolaikinius standartus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | susirūpinęs pabrėžia, kad dėl specifinių šių gyvūnų savybių, didesnio nei kitų gyvūnų užsikrečiamumo parazitais (kokcidioze, enterobioze ir t. t.) ir infekcinėmis ligomis, pavyzdžiui, HDV ir miksomatoze, gana didelis triušių sergamumas ir mirtingumo rodikliai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad EFSA 2005 m. padarė išvadą, jog ūkiuose auginamų triušių mirtingumas ir sergamumas dėl vidurių ir kvėpavimo takų infekcijų bei reprodukcinių problemų yra gerokai didesnis nei kitų ūkiuose auginamų gyvūnų; pažymi, kad toje pačioje EFSA ataskaitoje įspėjama dėl didesnio pavojaus triušių sveikatai, susijusio su laikymu ant kraiko, palyginti su tais, kurie laikomi narvuose, visų pirma dėl kokcidiozės ir infekcinių ligų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | džiaugiasi, kad daugelis augintojų, laikydamiesi EFSA rekomendacijų, patobulino laikymo patalpų projektavimą; tačiau susirūpinęs pabrėžia, kad trūksta gydymo būdų ir mokslinių tyrimų siekiant kovoti su ūkinių triušių ligomis; |
| --- | --- |

14.

Triušių veisimas

| 15. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad ES veisiami ir mėsos gamybai penimi triušiai paprastai laikomi seno pavyzdžio narvuose, neatitinkančiuose šiuolaikinių ūkininkavimo reikalavimų, vienam triušiai ploto tenka mažiau nei du įprasti A4 formato popieriaus lapai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad triušiai yra itin jautrūs gyvūnai ir gali kentėti nuo daugelio, su netinkamo auginimo sąlygomis susijusių gerovės problemų ir ligų, įskaitant mirtinus virusus, kvėpavimo ligas ir letenų tinimą, nuo tupėjimo ant vielinio tinklo narvų grindų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad yra mažai šios srities mokslinių tyrimų, todėl triušių augintojams ir veterinarams trūksta gydymo priemonių norint spręsti iškylančias problemas ir kad reikia dėti daugiau pastangų reaguojant į nepakankamus tyrimus ir vaistus, skirtus retoms ligoms ir retoms gyvūnų rūšims; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad mityba turi didelį poveikį gyvūnų gerovei ir sveikatai, todėl mano, kad triušiai turėtų turėti galimybę nuolat gauti subalansuotą mitybą, kurioje būtų pakankamai skaidulų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | taip pat pabrėžia, kad dėl galiojančių labai griežtų ES reikalavimų rizika sveikatai ribota ir pabrėžia, kad pagal teisės aktus (Direktyva 98/58/EB) susirgę gyvūnai nedelsiant turi būti gydomi, izoliuojami gydymo laikotarpiu arba, kai būtina, užmigdomi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripažįsta, kad labai svarbu suteikti mokymo kursus ir patikimomis techninėmis ir mokslinėmis analizėmis paremtų geriausios praktikos gaires asmenims, visais aspektais dirbantiems su gyvūnais triušių auginimo ūkiuose siekiant, kad jie geriau elgtųsi ir suprastų atitinkamus gyvūnų gerovės reikalavimus taip išvengiant nereikalingų gyvūnų kančių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad penėjimui atjunkyti triušių jaunikliai ir patelės auginami kitokiuose grupiniuose aptvaruose, paprastai, 750 cm2 dydžio jaunikliams ir 800 cm2 dydžio patelėms, turi daugiau erdvės judėti, socialiniams ryšiams ir žaidimams, ir kad dėl grupinių aptvarų platformų triušiai gali išvengti agresijos pabėgdami, taip pat atskirai patalpinant jauniklių atsivedusias pateles; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripažįsta, kad dėl šios aptvarų sistemos ūkininkai patirs išlaidų, į kurias reikės atsižvelgti suteikiant finansinę paramą ūkininkams, kurie savanoriškai pasirinks šią triušininkystės sistemą; ragina Komisiją remti triušininkystės sektorių iš būsimų ES biudžetų; atkreipia dėmesį į tai, kad ūkininkai, taikantys gyvūnų gerovės priemones, norėdami pagerinti triušių gerovę, gali gauti finansinę paramą pagal kaimo plėtros programas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad pradėjus taikyti privalomas priemones turės būti skiriamas atitinkamas biudžetas triušių augintojams paremti; taip pat pabrėžia, kad reikės įtraukti specialią biudžeto eilutę, kad būtų skatinamas triušienos vartojimas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad vykdant daugiau grupinio patelių laikymo tyrimų būtų užtikrinta jų gerovė, visų pirma, susijusi su laiku, kurį patelės turi būti laikomos atskirai ir kuriam praėjus jos turi būti grąžintos į grupę; |
| --- | --- |

24.

| 25. | patariau vyresnius kaip 12 savaičių patinus, skirtus veisimui, bet kokioje sistemoje visada laikyti atskirai, taip išvengiant agresijos problemų; |
| --- | --- |

25.

Transportavimas ir skerdimas

| 26. | pažymi, kad transportavimas yra triušiams stresą kelianti patirtis; pabrėžia, kad triušiai turėtų būti pamaitinti prieš juos transportuojant ilgus nuotolius ir jiems turėtų būti skirta pakankamai maisto, vandens ir erdvės juos transportuojant, taip pat atsižvelgiant į rūšinį jautrumą, transportavimas turėtų užtrukti kuo trumpiau; pabrėžia, kad yra daug įvairių streso veiksnių, darančių poveikį gyvūnų gerovei, pvz., karštis, badas, organizmo dehidratacija, skausmas ar traumos, šaltis, kinetozė ir baimė; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad ūkiuose auginamų triušių gerovė juos transportuojant ir skerdžiant priklauso nuo ūkininkų, vežėjų ir skerdyklų darbuotojų elgesio ir taikomų procedūrų, taip pat nuo transporto logistikos; ragina Komisiją stebėti, kaip taikomi ir įgyvendinami atitinkami ES teisės aktai, visų pirma Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, jog prieš skerdžiant triušius jie turėtų būti visiškai apsvaiginami, užtikrinant, kad jie nepatirtų kančių, skausmo ar streso; primena, kad skerdimas turi būti atliekamas taip, kad apsvaigintas gyvūnas negalėtų atgauti sąmonės pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1099/2009 dėl žudomų gyvūnų apsaugos; primena, kad plėtojant kitų rūšių gyvūnams naudojamus apsvaiginimo metodų praktinius tyrimus būtų galima nustatyti triušių ypatumams pritaikytus elektrinio ir kitus apsvaiginimo metodus, pavyzdžiui, apsvaiginimą dujų mišiniu, kurie būtų ekonomiškai perspektyvūs ir humaniškesni; |
| --- | --- |

28.

Atsparumas antimikrobinėms medžiagoms

| 29. | pripažįsta Europos ūkininkų pastangas mažinti antibiotikų naudojimą savo triušių ūkiuose; pabrėžia, kad paplitęs antibiotikų naudojimas triušių fermose, visų pirma intensyvaus pobūdžio fermose, gali sukelti didesnį atsparumą antimikrobinėms medžiagoms; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad dėl dažno antibiotikų naudojimo gali padidėti atsparumas antimikrobinėms medžiagoms, todėl būtina siekti atsakingesnio jų naudojimo; laikosi nuomonės, kad ši padėtis yra ne tik triušių fermose, bet ir kituose gyvulininkystės sektoriuose ir kad reikia dėti daug pastangų skatinant atsakingą antibiotikų naudojimą siekiant užtikrinti jų veiksmingumą ir užkirsti kelią atsparumui antimikrobinėms medžiagoms; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad taikant bet kokią auginimo sistemą turi būti užtikrinami ir išlaikomi aukšti higienos standartai, visų pirma plėtojant prevencines priemones ir atliekant tikslines patikras; reikėtų skatinti valstybes nares palaipsniui panaikinti įprastus baterinius narvus visoje ES ir tuo pačiu remti ekonominiu požiūriu perspektyvias patobulintas auginimo sistemas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad antibiotikai turi būti naudojami tik gydymo tikslais ir juos panaudojus prieš skerdžiant turėtų praeiti tinkamas laikotarpis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009 nustatantį Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, siekiant užtikrinti, kad triušių mėsa būtų saugi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad sumažinti antibiotikų naudojimą ir užtikrinti teigiamą šio sumažinimo poveikį visuomenės sveikatai galima tik daugiau dėmesio skiriant triušių ūkių valdymui ir stebėsenai; |
| --- | --- |

33.

Išvados

| 34. | ragina Komisiją atsižvelgiant į tai, kad ES ūkiuose auginama ir skerdžiama daug triušių ir kad triušių laikymo sistemos turi labai neigiamą poveikį triušių gerovei, nedelsiant parengti gaires dėl finansiškai tvarių minimalių triušių auginimo ūkiuose apsaugos standartų; pabrėžia, kad šiose gairėse turėtų būti išmatuojami daromos pažangos rodikliai, dėl kurių būtų nuolat atsiskaitoma, chronologiškai juos turėtų sudaryti bent jau:






  — | bendradarbiaujant su visais auginime ir kitais susijusiais triušininkystės sektoriaus subjektais parengtos gairės, kuriose būtų išdėstyta geroji patirtis ir nustatytos gyvūnų gerovės taisyklės triušiams; |
| --- | --- | --- |

34.

—

bendradarbiaujant su visais auginime ir kitais susijusiais triušininkystės sektoriaus subjektais parengtos gairės, kuriose būtų išdėstyta geroji patirtis ir nustatytos gyvūnų gerovės taisyklės triušiams;

| — | Komisijos rekomendacijos atsižvelgiant į galiojančias nacionalines priemones ir, prireikus, pasiūlymus dėl bendro ES požiūrio, visų pirma kalbant apie triušių sveikatą, gerovę ir laikymą; |
| --- | --- |

—

Komisijos rekomendacijos atsižvelgiant į galiojančias nacionalines priemones ir, prireikus, pasiūlymus dėl bendro ES požiūrio, visų pirma kalbant apie triušių sveikatą, gerovę ir laikymą;

| — | per tinkamą laikotarpį pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatomi minimalūs triušių auginimo ūkiuose apsaugos standartai; |
| --- | --- |

—

per tinkamą laikotarpį pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatomi minimalūs triušių auginimo ūkiuose apsaugos standartai;

| 35. | ragina Komisiją siūlant priemones veislinių patelių ir triušių veisiamų mėsos gamybai laikymo reikalavimams vadovautis moksliniais įrodymais ir rezultatais, taip pat nustatant laikymo reikalavimus tinkamai atsižvelgti į gyvūnų biologinius poreikius ir jų rūšims būdingą elgesį; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad, siekiant įgyvendinti visas EFSA ir OIE mokslines rekomendacijas dėl triušių gerovės, reikėtų taikyti Direktyvos 98/58/EB 3 ir 4 straipsnių reikalavimus imtis „visų atitinkamų priemonių“, kad būtų užtikrinta gyvūnų gerovė, ir apibrėžti standartus „pagal nusistovėjusią patirtį ir mokslo žinias“; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad turi būti palaikoma įvairių susijusių kriterijų, į kuriuos būtina atsižvelgti, pusiausvyra, pvz., gyvūnų gerovės ir sveikatos, ūkininkų finansinės padėties ir darbo sąlygų, gamybos tvarumo, poveikio aplinkai ir vartotojų apsaugos; taip pat pažymi, kad reikia atsižvelgti į tai, jog vartotojams reikia įperkamos kokybiškos triušienos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad BŽŪP tikslas teikti žemės ūkio ir maisto produktus vartotojams visoje ES tuo pačiu užtikrinant jų poreikius ir pageidavimą gauti sveikus ir aukštos kokybės žemės ūkio ir maisto produktus įperkamomis kainomis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valstybes nares ir sektorių parengti aiškias produktų ženklinimo sistemas ir jomis naudotis kaip tai išdėstyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams V skyriuje siekiant užtikrinti didesnį rinkos skaidrumą, remti kokybės standartus ir saugoti vartotojų sveikatą, taip sudarant galimybę vartotojams rinktis pirkinius remiantis informacija ir skaidriai, tuo pačiu pabrėžiant produktų kilmę ir saugant juos nuo nesąžiningos konkurencijos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad visos galiojančios taisyklės turi būti suderintos ES lygmeniu; pabrėžia, kad itin svarbu vykstant šiam procesui keistis informacija siekiant parengti gerosios praktikos gaires ir remti nacionalines gaires; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina visas valstybes nares laikytis Austrijos, Belgijos, Vokietijos ir Jungtinės Karalystės nustatytų triušių gerovės nuostatų, kad būtų užtikrintos visiems vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripažįsta, kad atsižvelgiant į poreikį pereiti prie alternatyvių gamybos sistemų reikia daugiau mokslinių tyrimų triušininkystės srityje; ragina valstybes nares ir Komisiją skirti biudžeto paramą ir vykdyti tyrimus šiose srityse:






  — | ūkinių triušių sveikata, |
| --- | --- | --- |

42.

—

ūkinių triušių sveikata,

| — | ūkinių triušių gerovė, |
| --- | --- |

—

ūkinių triušių gerovė,

| — | ūkinių triušių laikymas, |
| --- | --- |

—

ūkinių triušių laikymas,

| — | ūkinių triušių veisimas, įskaitant ramesnio temperamento triušių veislių veisimą, |
| --- | --- |

—

ūkinių triušių veisimas, įskaitant ramesnio temperamento triušių veislių veisimą,

| — | ūkinių triušių auginimas, |
| --- | --- |

—

ūkinių triušių auginimas,

| — | ūkinių triušių elgesys, |
| --- | --- |

—

ūkinių triušių elgesys,

| — | ūkinių triušių mityba, |
| --- | --- |

—

ūkinių triušių mityba,

| — | ūkinių triušių rūšims būdingos ligos, sergamumas ir mirtingumas, |
| --- | --- |

—

ūkinių triušių rūšims būdingos ligos, sergamumas ir mirtingumas,

| — | ūkiniams triušiams tinkami vaistai, vakcinos ir jų gydymas atsižvelgiant į vis didėjančias atsparumo antimikrobinėms medžiagoms problemas, |
| --- | --- |

—

ūkiniams triušiams tinkami vaistai, vakcinos ir jų gydymas atsižvelgiant į vis didėjančias atsparumo antimikrobinėms medžiagoms problemas,

| — | ūkiniams triušiams tinkami humaniški apsvaiginimo būdai; |
| --- | --- |

—

ūkiniams triušiams tinkami humaniški apsvaiginimo būdai;

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti ES triušienos mėsos gamybos ir prekybos ja statistinius duomenis ir įtraukti triušienos rinkos stebėjimą į Europos mėsos rinkos stebėjimo centro veiklą; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyva 2008/120/EB, nustatanti būtiniausius veršelių apsaugos standartus (OL L 47, 2009 2 18, p. 5).

(2)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyva 2008/119/EB, nustatanti būtiniausius veršelių apsaugos standartus (OL L 10, 2009 1 11, p. 7).

(3)  1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyva 1999/74/EB, nustatanti būtiniausius dedeklių vištų apsaugos standartus (OL L 203, 1999 8 3, p. 53).

(4)  2007 m. birželio 28 d. Tarybos direktyva 2007/43/EB, nustatanti būtiniausias broilerių apsaugos taisykles (OL L 182, 2007 7 12, p. 19).

(5)  1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (OL L 221, 1998 8 8, p. 23).

---

2017 m. kovo 15 d., trečiadienis

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/98 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/98

---

P8_TA(2017)0083

Kliūtys ES piliečiams laisvai judėti ir dirbti vidaus rinkoje

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kliūčių ES piliečiams laisvai judėti ir dirbti vidaus rinkoje (2016/3042(RSP))

(2018/C 263/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) IV ir V antraštes, taip pat į 4 straipsnio 2 dalies a punktą ir 20, 21, 26, 45–48 bei 153 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) IV ir V antraštes, taip pat į 4 straipsnio 2 dalies a punktą ir 20, 21, 26, 45–48 bei 153 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 5 straipsnio 2 dalį, 30, 31 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 5 straipsnio 2 dalį, 30, 31 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 987/2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 987/2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/589 dėl Europos užimtumo tarnybų tinklo (EURES) darbuotojų galimybių naudotis judumo skatinimo paslaugomis ir geresnės darbo rinkų integracijos ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 492/2011 ir (ES) Nr. 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/589 dėl Europos užimtumo tarnybų tinklo (EURES) darbuotojų galimybių naudotis judumo skatinimo paslaugomis ir geresnės darbo rinkų integracijos ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 492/2011 ir (ES) Nr. 1296/2013 (4),

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (5),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičiančią Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinančią Direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičiančią Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinančią Direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB (6),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas) (9),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/54/ES dėl priemonių, kad darbuotojai galėtų lengviau naudotis laisvo darbuotojų judėjimo teisėmis (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/54/ES dėl priemonių, kad darbuotojai galėtų lengviau naudotis laisvo darbuotojų judėjimo teisėmis (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/67/ES dėl Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje vykdymo užtikrinimo ir kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI reglamentas) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/67/ES dėl Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje vykdymo užtikrinimo ir kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI reglamentas) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl geresnio Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje nuostatų perkėlimo ir taikymo gairių (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl geresnio Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje nuostatų perkėlimo ir taikymo gairių (COM(2009)0313),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „Laisvas ES piliečių ir jų šeimos narių judėjimas. Penki veiksmai, kuriais siekiama pokyčių“ (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „Laisvas ES piliečių ir jų šeimos narių judėjimas. Penki veiksmai, kuriais siekiama pokyčių“ (COM(2013)0837),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 24 d. ES pilietybės ataskaitą „Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje“ (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 24 d. ES pilietybės ataskaitą „Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje“ (COM(2017)0030),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl laisvo darbuotojų judėjimo Europos Sąjungoje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl laisvo darbuotojų judėjimo Europos Sąjungoje (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl socialinės apsaugos visiems, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl socialinės apsaugos visiems, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagarbos pagrindinei teisei laisvai judėti ES (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagarbos pagrindinei teisei laisvai judėti ES (14),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Peticijų komitetas yra gavęs kelias peticijas, kuriose keliami susirūpinti verčiantys klausimai dėl įvairių kliūčių, su kuriomis ES piliečiai susiduria naudodamiesi judėjimo laisve; |
| --- | --- |

A.

kadangi Peticijų komitetas yra gavęs kelias peticijas, kuriose keliami susirūpinti verčiantys klausimai dėl įvairių kliūčių, su kuriomis ES piliečiai susiduria naudodamiesi judėjimo laisve;

| B. | kadangi tai, kad kai kurios valstybės narės nepripažįsta LGBTI asmenų santuokų ar teisinių sąjungų, gali būti kliūtis šiems asmenims ir jų partneriams laisvai judėti Sąjungoje ir tose šalyse gauti kai kurias socialines išmokas ar viešąsias paslaugas; |
| --- | --- |

B.

kadangi tai, kad kai kurios valstybės narės nepripažįsta LGBTI asmenų santuokų ar teisinių sąjungų, gali būti kliūtis šiems asmenims ir jų partneriams laisvai judėti Sąjungoje ir tose šalyse gauti kai kurias socialines išmokas ar viešąsias paslaugas;

| C. | kadangi 2016 m. spalio 11 d. vykusiame Peticijų komiteto posėdyje buvo surengtas klausymas „Kliūtys ES piliečiams laisvai judėti ir dirbti vidaus rinkoje, apie kurias yra pranešę peticijų pateikėjai“; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2016 m. spalio 11 d. vykusiame Peticijų komiteto posėdyje buvo surengtas klausymas „Kliūtys ES piliečiams laisvai judėti ir dirbti vidaus rinkoje, apie kurias yra pranešę peticijų pateikėjai“;

| D. | kadangi judėjimo laisvė yra pagrindinė ES piliečių teisė ir ji nepaprastai svarbi Sąjungos socialinei ir ekonominei sanglaudai, siekiant užtikrinti visapusišką užimtumą ir socialinę pažangą; |
| --- | --- |

D.

kadangi judėjimo laisvė yra pagrindinė ES piliečių teisė ir ji nepaprastai svarbi Sąjungos socialinei ir ekonominei sanglaudai, siekiant užtikrinti visapusišką užimtumą ir socialinę pažangą;

| E. | kadangi, kaip pažymėjo keli peticijos pateikėjai, darbuotojų judėjimo laisvė buvo pažeista keliose valstybėse narėse; kadangi kartais judūs ES piliečiai vengia naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis dėl to, kad bijo būti išsiųsti, o taip faktiškai varžoma jų pagrindinė teisė gauti sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

E.

kadangi, kaip pažymėjo keli peticijos pateikėjai, darbuotojų judėjimo laisvė buvo pažeista keliose valstybėse narėse; kadangi kartais judūs ES piliečiai vengia naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis dėl to, kad bijo būti išsiųsti, o taip faktiškai varžoma jų pagrindinė teisė gauti sveikatos priežiūros paslaugas;

| F. | kadangi dėl ekonomikos krizės ir kovos su ja priemonių išaugo socialinė ir ekonominė nelygybė ir padaugėjo ekonominės migracijos ES viduje atvejų; kadangi tam reikėtų skirti deramą dėmesį, o buveinės ir priimančiosios valstybės narės bei susijusios ES institucijos turėtų parengti konkrečias koordinavimo priemones; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl ekonomikos krizės ir kovos su ja priemonių išaugo socialinė ir ekonominė nelygybė ir padaugėjo ekonominės migracijos ES viduje atvejų; kadangi tam reikėtų skirti deramą dėmesį, o buveinės ir priimančiosios valstybės narės bei susijusios ES institucijos turėtų parengti konkrečias koordinavimo priemones;

| G. | kadangi darbuotojų judumas ES gali būti iššūkis nacionalinėms darbo rinkoms, kuriam atremti būtini tiksliniai sprendimai, tačiau jis gali ir prisidėti prie jų teisingumo didinimo su sąlyga, kad bus visapusiškai saugomos pagrindinės darbuotojų teisės; |
| --- | --- |

G.

kadangi darbuotojų judumas ES gali būti iššūkis nacionalinėms darbo rinkoms, kuriam atremti būtini tiksliniai sprendimai, tačiau jis gali ir prisidėti prie jų teisingumo didinimo su sąlyga, kad bus visapusiškai saugomos pagrindinės darbuotojų teisės;

| H. | kadangi valstybės narės ir ES institucijos dalijasi atsakomybe už tai, kad laisvo judėjimo principai būtų naudingi piliečiams, augimui, ekonominiam ir socialiniam vystymuisi bei užimtumui, taip pat už tai, kad atitinkamos ES teisės aktų sistemos perkėlimas į nacionalinę teisę ir įgyvendinimas būtų veiksmingesnis; |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybės narės ir ES institucijos dalijasi atsakomybe už tai, kad laisvo judėjimo principai būtų naudingi piliečiams, augimui, ekonominiam ir socialiniam vystymuisi bei užimtumui, taip pat už tai, kad atitinkamos ES teisės aktų sistemos perkėlimas į nacionalinę teisę ir įgyvendinimas būtų veiksmingesnis;

| I. | kadangi kai kada mobiliųjų ES darbuotojų ir jų šeimos narių socialinei apsaugai būdinga nelygybė ir ji būna neprognozuojama; |
| --- | --- |

I.

kadangi kai kada mobiliųjų ES darbuotojų ir jų šeimos narių socialinei apsaugai būdinga nelygybė ir ji būna neprognozuojama;

| J. | kadangi teisės į socialinę apsaugą turėtų būti užtikrinamos nediskriminuojant nuolatinių, sezoninių ar tarpvalstybinių darbuotojų ir tų, kurių vykdoma veikla susijusi su paslaugų teikimu; |
| --- | --- |

J.

kadangi teisės į socialinę apsaugą turėtų būti užtikrinamos nediskriminuojant nuolatinių, sezoninių ar tarpvalstybinių darbuotojų ir tų, kurių vykdoma veikla susijusi su paslaugų teikimu;

| K. | kadangi paprastųjų vekselių naudojimas darbo santykių srityje gali būti neteisingas ir diskriminuojamojo pobūdžio darbuotojų atžvilgiu ir dėl to jiems gali kilti kliūčių norint pasinaudoti savo laisvo judėjimo vidaus rinkoje teise; |
| --- | --- |

K.

kadangi paprastųjų vekselių naudojimas darbo santykių srityje gali būti neteisingas ir diskriminuojamojo pobūdžio darbuotojų atžvilgiu ir dėl to jiems gali kilti kliūčių norint pasinaudoti savo laisvo judėjimo vidaus rinkoje teise;

| L. | kadangi peticijos pateikėjai nerimauja dėl nepakankamai užtikrinamo plačiajuosčio ryšio – ypač atokiose, kaimo ir kalnuotose vietovėse – taip pat dėl to, kad reklamuojamas ir faktinis plačiajuosčio ryšio greitis skiriasi, o dėl to neigiamai veikiama vartotojų apsauga vidaus rinkoje ir varžoma prieiga prie informacijos ir paslaugų; |
| --- | --- |

L.

kadangi peticijos pateikėjai nerimauja dėl nepakankamai užtikrinamo plačiajuosčio ryšio – ypač atokiose, kaimo ir kalnuotose vietovėse – taip pat dėl to, kad reklamuojamas ir faktinis plačiajuosčio ryšio greitis skiriasi, o dėl to neigiamai veikiama vartotojų apsauga vidaus rinkoje ir varžoma prieiga prie informacijos ir paslaugų;

| 1. | ragina valstybes nares laikantis subsidiarumo principo atsisakyti bet kokios diskriminacinės praktikos ir bereikalingų kliūčių savo reglamentuose, kad ES piliečiai ir jų šeimos nariai, įskaitant šeimos narius, kurie nėra ES piliečiai, galėtų naudotis teise atvykti į jų teritoriją ir joje gyventi, taip pat savo socialinėmis teisėmis ir tuo pačiu užtikrinti didesnį savo administracijos veiksmingumą, siekiant palengvinti darbo jėgos judumą ES; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl kai kurių valstybių narių taikomos praktikos, kuri pažeidžia laisvo darbuotojų judėjimo principą, išsiųsti jose dirbančius ES piliečius vos baigus galioti jų darbo sutarčiai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją išaiškinti, atnaujinti ir papildyti savo gaires geresniam Direktyvos 2004/38/EB perkėlimui į nacionalinę teisę ir taikymui užtikrinti, siekiant visų pirma į jas įtraukti pastarojo meto Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus (bylos C-456/12 (15) ir C-457/12 (16)); rekomenduoja naudoti perkėlimo į nacionalinę teisę įgyvendinimo planus, siekiant užtikrinti visapusišką ir tinkamą įgyvendinimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į vienodo darbo užmokesčio už vienodą darbą principą ir apgailestauja, kad kai kurios valstybės neužtikrina socialinės apsaugos darbuotojams, kurie nėra ES piliečiai; primygtinai ragina valstybes nares laikytis šiuo metu galiojančių ES teisės aktų ir pagrindinių darbo teisės principų, siekiant apsaugoti visus ES darbuotojus; ragina aiškiau apibrėžti sąlygas, kad ES piliečiai ir trečiosios šalies pilietybę turintys šeimos nariai galėtų naudotis savo socialinės teisėmis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina tai, kad sukurti elektroniniai socialinės apsaugos informacijos mainai (EESSI), padedantys visos ES socialinės apsaugos tarnyboms greičiau ir saugiau keistis informacija; ragina valstybes nares gerinti savo technologinį pajėgumą, siekiant prisitaikyti prie naujo tipo informacijos mainų; ragina įvertinti galimybes skatinti tarpvalstybines kolektyvines sutartis ir kurti Europos platformas gerai praktikai skatinti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valstybes nares susikurti vieną nacionalinę interneto svetainę, kaip numatyta Direktyvoje 2014/67/ES; ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti savo orientavimo ir konsultavimo veiklą, siekiant remti piliečių laisves judėti, dirbti ir mokytis kitose valstybėse narėse bei didinti visuomenės informavimą; ragina Komisiją užtikrinti didesnį priemonių, sukurtų siekiant teikti informaciją apie galimybes dirbti ir mokytis visoje ES, pvz., portalų EURES ir PLOTEUS, veiksmingumą bei išsamiau apie juos informuoti visuomenę; atkreipia dėmesį į naująjį EURES reglamentą (Reglamentą (ES) 2016/589), kuriuo siekiama užtikrinti, kad EURES taptų veiksminga užimtumo užtikrinant gerą darbo jėgos judėjimą ES priemone; pabrėžia, kad geresnė konsulinė pagalba ir bendradarbiavimas leidžia padidinti asmenų asmeninio statuso supratimą ir apsaugoti mobiliųjų darbuotojų arba studentų pagrindines teises bei padeda jiems sklandžiai integruotis priimančiojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kviečia valstybes nares parengti aiškias gaires ir tinkamai apmokyti valstybės tarnautojus bei administracijos darbuotojus, kurių darbas susijęs su ES ir ne ES piliečių, darbuotojų ir jų šeimos narių, teisėtai gyvenančių ES, socialinių teisių įgyvendinimu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina stiprinti tinklą SOLVIT, pvz., sukuriant pagalbos liniją, ar visas kitas kompetentingas įstaigas, į kurias ES piliečiai galėtų konkrečiai kreiptis vidaus rinkos klausimai, kad, iškilus kliūčiai pasinaudoti savo teise laisvai judėti, jie ir jų šeimos nariai galėtų laiku gauti informaciją ir pagalbą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina gerinti statistikos duomenų apie piliečių, kurie naudojasi galimybe perkelti savo socialines teises iš vienos valstybės narės į kitą, skaičių rinkimą ir tvarkymą, siekiant dar labiau gerinti koordinavimą tarp valstybių narių ir stiprinti ES piliečių teises priimant politinius sprendimus, skirtus aukštesnio lygio socialinei apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina labiau suderinti įprastinės gyvenamosios vietos aiškinimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, kad dėl nesugebėjimo koordinuoti teisių į socialinę apsaugą ES gyventojams kyla kliūčių, ir ragina valstybes nares visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir Reglamentą (EB) Nr. 987/2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką, siekiant užtikrinti socialinės apsaugos išmokų (t. y. valstybės mokamų pensijų, sveikatos draudimo, bedarbio pašalpų ir šeimos išmokų) perkeliamumą bei, savo ruožtu, mažinti darbo jėgos judumo ES kliūtis; ragina imtis ryžtingų ir veiksmingų veiksmų, kad kiekvienas asmuo visoje ES galėtų naudotis koordinuota visų socialinių įmokų ir išmokų sistema, pvz., tai galėtų būti socialinės apsaugos kortelė, kuria būtų siekiama pagerinti galimybes atsekti socialinės apsaugos įmokas ir teises į jas (17); |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares skubiai pradėti taikyti ES neįgaliojo kortelę, kuria naudojantis neįgaliesiems būtų lengviau keliauti ir judėti iš vienos valstybės narės į kitą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apgailestauja, kad ES piliečiai negali naudotis kitos valstybės narės nacionaline viešąją sveikatos priežiūros sistema, nors tai yra teisė, nustatyta Direktyvoje 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo, Reglamente (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir susijusioje ES Teisingumo Teismo praktikoje (18); |
| --- | --- |

13.

| 14. | prašo labiau koordinuoti ES apmokestinimo sistemą, kad be kitų svarbių klausimų, pvz., apsaugos nuo mokesčių dempingo, būtų išspręsta dvigubo apmokestinimo problema; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad dėl laisvo asmenų judėjimo daugėja klausimų, susijusių su tarpvalstybine vaiko globa; ragina užtikrinti didesnį konsulinį ir teisminį valstybių narių bendradarbiavimą nagrinėjant vaiko globos bylas; teigiamai vertina šiuo metu vykstančią reglamento „Briuselis IIa“ peržiūrą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smerkia tuščių paprastųjų vekselių naudojimo darbo santykių srityje praktiką – taip darbdaviui lengviau išsireikalauti atlyginti galimus nuostolius ir išvengti ilgo bylinėjimosi darbo teismuose, kartu nukreipiant prievolę įrodyti kaltumą ir nuostolių dydį; įspėja, kad dėl šių tuščių paprastųjų vekselių piliečiams sunkiau naudotis savo teise laisvai judėti vidaus rinkoje; ragina valstybes nares priimti teisės aktus, kuriais visoje ES būtų uždrausta naudoti tuščius paprastuosius vekselius darbo santykių srityje; ragina Komisiją parengti valstybėms narėms rekomendaciją dėl būtinybės griežtai uždrausti tuščių paprastųjų vekselių naudojimą darbo santykių srityje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiškia susirūpinimą dėl sunkumų, su kuriais peticijos pateikėjai susiduria siekdami savo profesinės kvalifikacijos pripažinimo visoje Europoje; ragina valstybes nares labiau standartizuoti akademinius titulus ir tęstinių studijų diplomus, sistemingai naudoti Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI), siekiant užtikrinti geresnį administracinį bendradarbiavimą, taip pat nustatyti paprastesnes ir greitesnes profesinių kvalifikacijų pripažinimo procedūras ir nuolatinio profesinio tobulėjimo reikalavimus, kurių reikia kvalifikuotiems profesionalams, planuojantiems dirbti kitoje valstybėje narėje, vengiant bet kokios diskriminacijos, kaip reikalaujama pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką, ir kartu paisant priimančiosios šalies reikalavimų visapusiškai laikantis Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | yra įsitikinęs, kad judumo koordinavimas turėtų būti visapusiškas reglamentavimo procesas, kuriuo būtų siekiama užtikrinti stabilias kokybiškas darbo vietas, įskaitant veiksmingas socialines teises, ir veiksmingai kovoti su visų formų diskriminacija ir nesaugumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad ES ir jos valstybės narės turi sėkmingai spręsti įsidarbinimo galimybių trūkumo ir nederamos socialinės apsaugos darbuotojų gimtajame regione problemą, siekiant užtikrinti, kad judumas būtų savanoriškas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją užtikrinti veiksmingą Bendrosios telekomunikacijų rinkos reglamento, į kurį bus įtrauktos nuostatos dėl vartotojų informavimo apie minimalų, paprastai prieinamą, maksimalų ir reklamuojamą plačiajuosčio ryšio greitį, stebėseną ir įgyvendinimą; atsižvelgdamas į tai, palaiko informavimo skatinimo kampanijas, kuriomis siekiama naikinti klaidinamą reklamą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo ir užtikrinti, kad už tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas būtų atlyginama veiksmingai ir laiku, įskaitant vaistų kompensavimą, kuris gali būti savavališkos diskriminacijos priemonė arba nepagrįsta laisvo judėjimo kliūtis. |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

(2)  OL L 284, 2009 10 30, p. 1.

(3)  OL L 141, 2011 5 27, p. 1.

(4)  OL L 107, 2016 4 22, p. 1.

(5)  OL L 18, 1997 1 21, p. 1.

(6)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(7)  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

(8)  OL L 88, 2011 4 4, p. 45.

(9)  OL L 354, 2013 12 28, p. 132.

(10)  OL L 128, 2014 4 30, p. 8.

(11)  OL L 159, 2014 5 28, p. 11.

(12)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 88.

(13)  OL C 482, 2016 12 23, p. 48.

(14)  OL C 482, 2016 12 23, p. 114.

(15)  2014 m. kovo 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas (Didžioji kolegija) O. prieš Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel and Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel prieš B., ECLI:EU:C:2014:135.

(16)  2014 m. kovo 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas (Didžioji kolegija) S. prieš MMinister voor Immigratie, Integratie en Asiel and Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel prieš G., ECLI:EU:C:2014:136.

(17)  Bandomasis projektas „Socialinės apsaugos kortelė“ (2016_04.037717_3) buvo įgyvendinamas 2016 m. ir 2017 m. pradžioje parengiant galimybių studiją „Europos judumo portalas, skirtas socialinei apsaugai. Socialinė apsauga vienu spustelėjimu“ (angl. European mobility portal on social security – Social security at your fingertips).

(18)  Pvz.: 1998 m. balandžio 28 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Kohll prieš Union des caisses de maladie, C-158/96, ECLI:EU:C:1998:171. 1998 m. balandžio 28 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Decker prieš Union des caisses de maladie, C-120/95, ECLI:EU:C:1998:167. arba 2005 m. balandžio 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Annette Keller paveldėtojai prieš Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) ir Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), C-145/03, ECLI:EU:C:2005:211.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/103 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/103

---

P8_TA(2017)0084

Komisijos patvirtintas Vokietijos pataisytas planas įvesti kelių mokestį

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos patvirtinto Vokietijos pataisyto plano įvesti kelių mokestį (2017/2526(RSP))

(2018/C 263/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „Europos mažataršio judumo strategija“ (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „Europos mažataršio judumo strategija“ (COM(2016)0501),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 27 d. Vokietijos Bundestago priimtus pasiūlymus dėl teisės akto „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“ ir „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 27 d. Vokietijos Bundestago priimtus pasiūlymus dėl teisės akto „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“ ir „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 8 d. Vokietijos Bundesrato patvirtintus aktus „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“ ir „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 8 d. Vokietijos Bundesrato patvirtintus aktus „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen“ ir „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 18 d. Komisijos pradėtą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą dėl naujos kelių mokesčių sistemos, taikomos asmeninėms transporto priemonėms (vok. Pkw-Maut), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 18 d. Komisijos pradėtą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą dėl naujos kelių mokesčių sistemos, taikomos asmeninėms transporto priemonėms (vok. Pkw-Maut),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 1 d. Komisijos pirmininko ir Vokietijos transporto ir skaitmeninės infrastruktūros ministerijos susitarimą dėl Vokietijos kelių mokesčių sistemos (vok. Pkw-Maut), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 1 d. Komisijos pirmininko ir Vokietijos transporto ir skaitmeninės infrastruktūros ministerijos susitarimą dėl Vokietijos kelių mokesčių sistemos (vok. Pkw-Maut),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (2) ir jos būsimą peržiūrą, kuri yra dalis 2017 m. Komisijos kelių iniciatyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (2) ir jos būsimą peržiūrą, kuri yra dalis 2017 m. Komisijos kelių iniciatyvos,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/52/EB dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje (3) ir jos būsimą peržiūrą, kuri yra dalis 2017 m. Komisijos kelių iniciatyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/52/EB dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje (3) ir jos būsimą peržiūrą, kuri yra dalis 2017 m. Komisijos kelių iniciatyvos,

| — | atsižvelgdamas į nediskriminavimo principą, įtvirtintą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 18 straipsnyje ir ES teisėje, pagal kurį draudžiama bet kokia diskriminacija dėl pilietybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nediskriminavimo principą, įtvirtintą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 18 straipsnyje ir ES teisėje, pagal kurį draudžiama bet kokia diskriminacija dėl pilietybės,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Komisijos patvirtinto Vokietijos pataisyto plano įvesti kelių mokestį (O-000152/2016 – B8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl Komisijos patvirtinto Vokietijos pataisyto plano įvesti kelių mokestį (O-000152/2016 – B8-0201/2017),

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi šiuo metu svarstoma, ar Vokietijos lengvųjų transporto priemonių kelių mokesčių sistema atitinka Europos Sąjungos politiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu svarstoma, ar Vokietijos lengvųjų transporto priemonių kelių mokesčių sistema atitinka Europos Sąjungos politiką;

| B. | kadangi tiesiogiai arba netiesiogiai paremta kompensavimo sistema yra diskriminacinė, prieštarauja pagrindiniams Europos Sąjungos principams, trukdo tarpvalstybiniam judumui ir silpnina Europos bendrąją rinką; |
| --- | --- |

B.

kadangi tiesiogiai arba netiesiogiai paremta kompensavimo sistema yra diskriminacinė, prieštarauja pagrindiniams Europos Sąjungos principams, trukdo tarpvalstybiniam judumui ir silpnina Europos bendrąją rinką;

| C. | kadangi gali būti, kad Vokietijos kelių rinkliavų sistema pažeidžia nediskriminavimo principą ir principus „naudotojas moka“ bei „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

C.

kadangi gali būti, kad Vokietijos kelių rinkliavų sistema pažeidžia nediskriminavimo principą ir principus „naudotojas moka“ bei „teršėjas moka“;

| D. | kadangi nacionalinės kelių mokesčių sistemos, kuriomis tiesiogiai ar netiesiogiai remiantis pilietybe nustatomi mokesčiai, prieštarautų ES teisei; |
| --- | --- |

D.

kadangi nacionalinės kelių mokesčių sistemos, kuriomis tiesiogiai ar netiesiogiai remiantis pilietybe nustatomi mokesčiai, prieštarautų ES teisei;

| E. | kadangi nacionalinės kelių mokesčių sistemos visų pirma daro neigiamą poveikį pasienio regionuose gyvenantiems piliečiams, kurie susiduria su skirtingomis kelių mokesčių sistemomis ir patiria su jomis susijusias išlaidas, yra kliūtis laisvam tarpvalstybiniam eismui ir sudaro nereikalingų kliūčių tolesnei Europos integracijai; |
| --- | --- |

E.

kadangi nacionalinės kelių mokesčių sistemos visų pirma daro neigiamą poveikį pasienio regionuose gyvenantiems piliečiams, kurie susiduria su skirtingomis kelių mokesčių sistemomis ir patiria su jomis susijusias išlaidas, yra kliūtis laisvam tarpvalstybiniam eismui ir sudaro nereikalingų kliūčių tolesnei Europos integracijai;

| F. | kadangi dėl papildomos administracinės naštos padidėtų išlaidos ir galbūt atsirastų neskaidrių procedūrų, kurios mažintų planuojamas papildomas investicijas į infrastruktūrą; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl papildomos administracinės naštos padidėtų išlaidos ir galbūt atsirastų neskaidrių procedūrų, kurios mažintų planuojamas papildomas investicijas į infrastruktūrą;

| 1. | pripažįsta, kad transportas yra itin svarbus sektorius ekonomikos augimui, kuriuo užtikrinamas veiksmingas ir prieinamas prekių ir piliečių judumas Europos Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ir valstybės narės turėtų tinkamai investuoti į transporto infrastruktūrą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją įgyvendinti šiuo metu vykdomą politiką, kaip, be kita ko, nurodyta 2011 m. baltojoje knygoje dėl transporto; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad kelių infrastruktūros mokesčiai gali atlikti gyvybiškai svarbų vaidmenį perinant prie kitų transporto rūšių ir finansuojant tvarios, saugios, patikimos, veiksmingos ir perspektyvios Europos Sąjungos kelių infrastruktūros priežiūrą bei ją plėtojant; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad visų rūšių variklinių transporto priemonių kelių mokesčių sistemos turėtų būti elektroninės ir nuotolinės ir turėtų atitikti ES politikoje ir ES teisės aktuose įtvirtintus principus „naudotojas moka“ ir „teršėjas moka“, siekiant užtikrinti, kad išorės sąnaudos, susijusios su kelių transportu, būtų įtrauktos į vidaus sąnaudas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad reikia pagerinti kelių infrastruktūros paslaugų kokybę, visų pirma jos saugumą, taip pat gerokai sumažinti spūstis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją siūlant naujus teisės aktus, pvz., Eurovinjetės direktyvos persvarstymą, įtraukti išorės sąnaudas, patiriamas dėl klimato kaitos ir nedraudžiamų kelių eismo įvykių; be to, pabrėžia, kad teisės aktai dėl išorės sąnaudų internalizavimo turi būti taikomi visiems keliams ir jais neturi būti leidžiama nesąžininga konkurencija tarp skirtingų transporto rūšių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu vykdoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra prieš Vokietiją dėl netiesioginės diskriminacijos dėl pilietybės, be tinkamo teisinio pagrindo, sudarius neoficialų politinį susitarimą tarp Komisijos pirmininko ir Vokietijos transporto ir skaitmeninės infrastruktūros ministerijos, buvo sustabdyta, kol nebus nuspręsta kitaip; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad nustatant nacionalines kelių mokesčių sistemas neturėtų būti trukdoma transporto ir tarpvalstybinio transporto operatorių galimybėms patekti į rinką, augimui, konkurencingumui ir lankstumui, siekiant užtikrinti Europos bendrosios rinkos tolesnę plėtrą ir vientisumą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją pateikti ir atskleisti atitinkamą Mobilumo ir transporto generalinio direktorato (MOVE GD) informaciją apie naujų Vokietijos kelių mokesčių sistemos (vok. Pkw-Maut) priemonių, kurias pateikė Vokietijos valdžios institucijos, analizę ir jų atitiktį ES teisės aktams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad pagrindinis nediskriminacinių kelių mokesčių reikalavimas yra tai, kad visi naudotojai už naudojimąsi tais pačiais keliais mokėtų tokį patį mokestį; pabrėžia, kad bet kokia nacionalinė kelių mokesčių sistema, kuria tiesiogiai diskriminuojama dėl pilietybės arba kuri derinama su nacionalinėmis mokesčių priemonėmis siekiant naudos tik savo piliečiams, pvz., sumažinant nacionalinį mokestį už transporto priemones ir taip siekiant tikslo visų pirma apmokestinti užsienio naudotojus, pažeidžiamas nediskriminavimo principas, įtvirtintas SESV 18 straipsnyje; primena, kad Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, privalo stebėti ar įstatymas po jo priėmimo bus tinkamai įgyvendinamas ir taikomas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją pateikti Parlamentui su Vokietijos vyriausybe sudarytą susitarimą ir pabrėžia didelį skirtumą tarp Teisingumo Teismui pateiktų nacionalinių teisės aktų ir pagrindimo, kaip jie atitinka Sutarties nuostatas ir ES teisės aktus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad 2016 m. gruodžio mėn. Vokietijos kelių mokesčių sistemoje (vok. Pkw-Maut) vis dar yra elementų, kuriais pažeidžiama Sąjungos teisė ir pagrindiniai Sutarčių principai, visų pirma diskriminuojama dėl pilietybės; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad reikia sukurti bendras taisykles, pagal kurias Europos Sąjungoje būtų nustatyta aiški, sąžininga, nediskriminacinė ir suderinta visų rūšių transporto priemonių kelių mokesčių sistemų tvarka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Komisiją teisės aktų ir Eurovinjetės bei Europos elektroninės rinkliavos paslaugos (EERP) suderintos sistemos peržiūrą laikyti galimybe sukurti tokią tvarką ir stebėti ir skatinti šių teisės aktų tinkamą įgyvendinimo užtikrinimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad elektroninių rinkliavos sistemų sąveikumas atlieka labai svarbų vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam transportui ir kad veikdamos pavieniui valstybės narės kuria susiskaidymą ir trukdo kurti bendrą Europos transporto erdvę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prašo Komisijos suteikti visą 2016 m. gruodžio 1 d. Komisijos pirmininko ir Vokietijos transporto ir skaitmeninės infrastruktūros ministerijos susitarimo teisinę ir techninę informaciją ir paaiškinti visus atitinkamus teisinius ir politinius aspektus, kodėl 2016 m. gruodžio 1 d. susitarimas, kuriuo vis dar neužkraunama papildoma našta vartotojams Vokietijoje ir todėl toliau išlaikoma netiesioginė diskriminacija dėl pilietybės, buvo laikomas pakankamu pagrindu sustabdyti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Vokietiją, kuri buvo pradėta dėl lygiai tokių pačių su diskriminacija susijusių klausimų, ir kad ji apie tai tinkamai informuotų Parlamentą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją atidžiai stebėti šį procesą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją pasitelkiant struktūrinį dialogą įtraukti Parlamentą į kiekvieną šio proceso etapą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OL L 348, 2013 12 20, p. 1.

(2)  OL L 187, 1999 7 20, p. 42.

(3)  OL L 166, 2004 4 30, p. 124.

---

2017 m. kovo 16 d., ketvirtadienis

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/106 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/106

---

P8_TA(2017)0086

Zimbabvė, pastoriaus Evano Mawarire byla

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Zimbabvės. Pastoriaus Evano Mawarire atvejis ir kiti žodžio laisvės suvaržymo atvejai (2017/2608(RSP))

(2018/C 263/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Zimbabvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Zimbabvės,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. birželio 30 d. ES pareiškimą vietos lygiu dėl vietos lygmens valdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 30 d. ES pareiškimą vietos lygiu dėl vietos lygmens valdymo,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. liepos 12 d. ES pareiškimą vietos lygiu dėl smurto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. liepos 12 d. ES pareiškimą vietos lygiu dėl smurto,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 9 d. ES pareiškimą vietos lygiu dėl Itai Dzamaros pagrobimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 9 d. ES pareiškimą vietos lygiu dėl Itai Dzamaros pagrobimo,

| — | atsižvelgdamas į Zimbabvės žmogaus teisių komisijos pareiškimą spaudai dėl viešų protestų ir policijos elgesio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Zimbabvės žmogaus teisių komisijos pareiškimą spaudai dėl viešų protestų ir policijos elgesio,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. (1) Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/220, pagal kurį Zimbabvei taikomų ribojamųjų priemonių galiojimas pratęstas iki 2017 m. vasario 20 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. (1) Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/220, pagal kurį Zimbabvei taikomų ribojamųjų priemonių galiojimas pratęstas iki 2017 m. vasario 20 d.,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės 2014 m. vasario 19 d. ES vardu padarytą pareiškimą dėl ES ir Zimbabvės santykių persvarstymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės 2014 m. vasario 19 d. ES vardu padarytą pareiškimą dėl ES ir Zimbabvės santykių persvarstymo,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinį politinį susitarimą, kurį 2008 m. pasirašė trys pagrindinės partijos: ZANU PF, MDC-T ir MDC, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinį politinį susitarimą, kurį 2008 m. pasirašė trys pagrindinės partijos: ZANU PF, MDC-T ir MDC,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Zimbabvės ir į 2012 m. vasario 27 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą 2012/124/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/101/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 23 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Zimbabvės ir į 2012 m. vasario 27 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą 2012/124/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/101/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Zimbabvei (2),

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Zimbabvė ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Zimbabvė ratifikavo,

| — | atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio mėn. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio mėn. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Zimbabvės Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Zimbabvės Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Zimbabvės gyventojai daug metų kenčia nuo autoritarinio režimo, kuriam vadovauja prezidentas R. Mugabe ir kuris valdžią išlaiko korupcija, smurtu, grubiai pažeidžiant taisykles vykdomais rinkimais ir naudodamasis žiaurių saugumo pajėgų aparatu; kadangi Zimbabvės gyventojai jau dešimtmečius nėra patyrę tikros laisvės ir todėl daug žmonių, jaunesnių nei 30 metų, gyvenime yra matę tik skurdą ir smurtines represijas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Zimbabvės gyventojai daug metų kenčia nuo autoritarinio režimo, kuriam vadovauja prezidentas R. Mugabe ir kuris valdžią išlaiko korupcija, smurtu, grubiai pažeidžiant taisykles vykdomais rinkimais ir naudodamasis žiaurių saugumo pajėgų aparatu; kadangi Zimbabvės gyventojai jau dešimtmečius nėra patyrę tikros laisvės ir todėl daug žmonių, jaunesnių nei 30 metų, gyvenime yra matę tik skurdą ir smurtines represijas;

| B. | kadangi nepriklausomos socialinės žiniasklaidos judėjimas #ThisFlag, kurį įkūrė Hararėje įsikūręs pastorius ir žmogaus teisių gynėjas Evan Mawarire, buvo piliečių nusivylimo dėl R. Mugabės rėžimo katalizatorius vykstant pastarųjų metų protestams prieš tai, kad vyriausybė nieko nesiima dėl korupcijos, nebaudžiamumo ir skurdo; kadangi pastorius E. Mawarire ragino vyriausybę spręsti smunkančios ekonomikos problemas ir paisyti žmogaus teisių; kadangi judėjimas #ThisFlag sulaukė bažnyčių ir vidurinės klasės, kurios iki tol stengėsi išvengti politikos gatvėse, paramos; |
| --- | --- |

B.

kadangi nepriklausomos socialinės žiniasklaidos judėjimas #ThisFlag, kurį įkūrė Hararėje įsikūręs pastorius ir žmogaus teisių gynėjas Evan Mawarire, buvo piliečių nusivylimo dėl R. Mugabės rėžimo katalizatorius vykstant pastarųjų metų protestams prieš tai, kad vyriausybė nieko nesiima dėl korupcijos, nebaudžiamumo ir skurdo; kadangi pastorius E. Mawarire ragino vyriausybę spręsti smunkančios ekonomikos problemas ir paisyti žmogaus teisių; kadangi judėjimas #ThisFlag sulaukė bažnyčių ir vidurinės klasės, kurios iki tol stengėsi išvengti politikos gatvėse, paramos;

| C. | kadangi pastorius Evan Mawarire jau buvo sulaikytas kaltinant viešojo smurto kurstymu ir paleistas 2016 m. liepos mėn. ir tą patį mėnesį išvyko iš Zimbabvės, baimindamasis dėl savo ir savo šeimos saugumo; |
| --- | --- |

C.

kadangi pastorius Evan Mawarire jau buvo sulaikytas kaltinant viešojo smurto kurstymu ir paleistas 2016 m. liepos mėn. ir tą patį mėnesį išvyko iš Zimbabvės, baimindamasis dėl savo ir savo šeimos saugumo;

| D. | kadangi 2017 m. vasario 1 d. pastorius Evan Mawarire buvo sulaikytas Hararės oro uoste, kai grįžo į Zimbabvę; kadangi iš pradžių jis buvo apkaltintas pagal Baudžiamojo proceso kodekso 22 skirsnį mėginimu „nuversti konstitucinę vyriausybę“, t. y. nusikaltimu, už kurį baudžiama įkalinimu iki 20 metų; kadangi 2017 m. vasario 2 d. pateiktas dar vienas kaltinimas – vėliavos įžeidimu, pagal Zimbabvės vėliavos įstatymo 6 skirsnį; kadangi pastorius E. Mawarire buvo paleistas už užstatą tik po to, kai išbuvo kardomojo kalinimo įstaigoje devynias dienas; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. vasario 1 d. pastorius Evan Mawarire buvo sulaikytas Hararės oro uoste, kai grįžo į Zimbabvę; kadangi iš pradžių jis buvo apkaltintas pagal Baudžiamojo proceso kodekso 22 skirsnį mėginimu „nuversti konstitucinę vyriausybę“, t. y. nusikaltimu, už kurį baudžiama įkalinimu iki 20 metų; kadangi 2017 m. vasario 2 d. pateiktas dar vienas kaltinimas – vėliavos įžeidimu, pagal Zimbabvės vėliavos įstatymo 6 skirsnį; kadangi pastorius E. Mawarire buvo paleistas už užstatą tik po to, kai išbuvo kardomojo kalinimo įstaigoje devynias dienas;

| E. | kadangi viešame pareiškime Zimbabvės žmogaus teisių komisija išreiškė didelį susirūpinimą dėl policijos žiauraus ir smurtinio elgesio, teigdama, kad buvo pažeistos pagrindinės demonstrantų teisės, ir ragino Zimbabvės valdžios institucijas atlikti tyrimą ir patraukti kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

E.

kadangi viešame pareiškime Zimbabvės žmogaus teisių komisija išreiškė didelį susirūpinimą dėl policijos žiauraus ir smurtinio elgesio, teigdama, kad buvo pažeistos pagrindinės demonstrantų teisės, ir ragino Zimbabvės valdžios institucijas atlikti tyrimą ir patraukti kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn;

| F. | kadangi 2015 m. kovo 9 d. penki nenustatyti vyrai kirpykloje Hararėje pagrobė žurnalistą ir politinį aktyvistą Itai Dzamarą; kadangi Aukščiausiasis teismas įsakė vyriausybei ieškoti I. Dzamaros ir kas dvi savaites atsiskaityti apie padarytą pažangą iki bus nustatyta jo buvimo vieta; kadangi apie I. Dzamaros likimą ir toliau nieko nežinoma; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. kovo 9 d. penki nenustatyti vyrai kirpykloje Hararėje pagrobė žurnalistą ir politinį aktyvistą Itai Dzamarą; kadangi Aukščiausiasis teismas įsakė vyriausybei ieškoti I. Dzamaros ir kas dvi savaites atsiskaityti apie padarytą pažangą iki bus nustatyta jo buvimo vieta; kadangi apie I. Dzamaros likimą ir toliau nieko nežinoma;

| G. | kadangi su 2016 m. liepos mėn. streiku susijusio socialinio judėjimo #Tajamuka lyderis Promise Mkwananzi, sulaikytas ir apkaltintas viešojo smurto kurstymu prieš paskelbiant raginimą „shutdown 3.0“, numatytą paskelbti 2016 m. rugpjūčio 31 d., ir paleistas už užstatą; kadangi kita #Tajamuka aktyvistė, Linda Masarira, kuri jau buvo sulaikyta anksčiau, 2015 m. gegužės mėn., ir pakartotinai paleista už užstatą, buvo vėl sulaikyta per 2016 m. liepos mėn. protestą; |
| --- | --- |

G.

kadangi su 2016 m. liepos mėn. streiku susijusio socialinio judėjimo #Tajamuka lyderis Promise Mkwananzi, sulaikytas ir apkaltintas viešojo smurto kurstymu prieš paskelbiant raginimą „shutdown 3.0“, numatytą paskelbti 2016 m. rugpjūčio 31 d., ir paleistas už užstatą; kadangi kita #Tajamuka aktyvistė, Linda Masarira, kuri jau buvo sulaikyta anksčiau, 2015 m. gegužės mėn., ir pakartotinai paleista už užstatą, buvo vėl sulaikyta per 2016 m. liepos mėn. protestą;

| H. | kadangi Zimbabvės režimui taikomos ES ribojamosios priemonės 2016 m. vasario mėn. buvo atnaujintos iki 2018 m. vasario 20 d.; kadangi Prezidentui R. Mugabe, Grace Mugabe ir Zimbabvės gynybos pramonei bus toliau taikomas turto įšaldymas ir draudimas keliauti; kadangi ginklų embargas bus taikomas toliau; kadangi ES panaikino apribojimus 78 fiziniams asmenims ir aštuoniems juridiniams asmenims; |
| --- | --- |

H.

kadangi Zimbabvės režimui taikomos ES ribojamosios priemonės 2016 m. vasario mėn. buvo atnaujintos iki 2018 m. vasario 20 d.; kadangi Prezidentui R. Mugabe, Grace Mugabe ir Zimbabvės gynybos pramonei bus toliau taikomas turto įšaldymas ir draudimas keliauti; kadangi ginklų embargas bus taikomas toliau; kadangi ES panaikino apribojimus 78 fiziniams asmenims ir aštuoniems juridiniams asmenims;

| I. | kadangi Zimbabvė yra pasirašiusi Kotonu susitarimą, kurio 9 straipsnyje numatyta, kad pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra esminis AKR ir ES bendradarbiavimo elementas; |
| --- | --- |

I.

kadangi Zimbabvė yra pasirašiusi Kotonu susitarimą, kurio 9 straipsnyje numatyta, kad pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra esminis AKR ir ES bendradarbiavimo elementas;

| J. | kadangi iš 11-ojo Europos plėtros fondo 2014–2020 m. laikotarpiu Zimbabvei pagal Nacionalinę orientacinę programą (NIP) skirta 234 mln. EUR ir daugiausia dėmesio turi būti skiriama trims pagrindinėms sritims: sveikatai, žemės ūkiu grindžiamam ekonomikos vystymuisi ir valdymui bei institucijų kūrimui; |
| --- | --- |

J.

kadangi iš 11-ojo Europos plėtros fondo 2014–2020 m. laikotarpiu Zimbabvei pagal Nacionalinę orientacinę programą (NIP) skirta 234 mln. EUR ir daugiausia dėmesio turi būti skiriama trims pagrindinėms sritims: sveikatai, žemės ūkiu grindžiamam ekonomikos vystymuisi ir valdymui bei institucijų kūrimui;

| 1. | smerkia pastoriaus Evano Mawarire sulaikymą; pabrėžia, kad jo paleidimo už užstatą nepakanka ir kad būtina visiškai panaikinti jam pateiktus kaltinimus, kurie pateikti dėl politinių motyvų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Zimbabvės valdžios institucijas užtikrinti, kad nebūtų piktnaudžiaujama baudžiamojo teisingumo sistema nukreipiant ją prieš žmogaus teisių gynėjus, tokius kaip pastorius Evan Mawarire, ir siekiant prie jų priekabiauti ir juos įbauginti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad bet kurios demokratijos pagrindinės sudedamosios dalys yra susirinkimų, asociacijos ir žodžio laisvės; pabrėžia, kad nesmurtinis nuomonės reiškimas yra visų Zimbabvės piliečių konstitucinė teisė ir primena valdžios institucijoms jų pareigą ginti visų piliečių teises; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra labai susirūpinęs dėl žmogaus teisių gynimo organizacijų pranešimų apie politinį smurtą, taip pat apribojimus, taikomus žmogaus teisių gynėjams, ir jų bauginimą; apgailestauja, kad nuo paskutinių rinkimų ir naujos Konstitucijos priėmimo 2013 m. pasiekta mažai pažangos teisės viršenybės ir, visų pirma, žmogaus teisių aplinkos reformavimo srityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Zimbabvės valdžios institucijas išsiaiškinti I. Dzamaros buvimo vietą ir užtikrinti, kad asmenys, atsakingi už jo pagrobimą, būtų patraukti atsakomybėn; pabrėžia, kad nesmurtinis nuomonės reiškimas yra visų Zimbabvės piliečių konstitucinė teisė, o valdžios institucijos privalo ginti visų piliečių teises; |
| --- | --- |

5.

| 6. | taip pat reiškia susirūpinimą dėl Lindos Masariros, kuri buvo apkaltinta dėl viešojo smurto, susijusio su 2016 m. liepos 6 d. surengtu nacionaliniu streiku, bylos; ragina Zimbabvės valdžios institucijas parodyti santūrumą ir gerbti visų Zimbabvės piliečių žmogaus teises, įskaitant teises į žodžio laisvę ir į susirinkimų laisvę; primena vyriausybei jos pareigas, susijusias su pagarba Konstitucijai, jos laikymusi ir jos negriovimu, taip pat su nešališku tarnavimu visiems Zimbabvės žmonėms, netaikant išimčių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina ES delegaciją Hararėje ir toliau teikti pagalbą Zimbabvei siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį ir išnagrinėti galimybes palengvinti ES rinkimų stebėjimo misiją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dar kartą pabrėžia, kad svarbu, jog ES pradėtų politinį dialogą su Zimbabvės valdžios institucijomis pagal Kotonu susitarimą, taip patvirtindama ES įsipareigojimą remti vietos gyventojus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina ES užtikrinti, kad Zimbabvei pagal nacionalinę orientacinę programą skirtos lėšos būtų veiksmingai panaudojamos numatytiems sektoriams, ir ragina Zimbabvės vyriausybę sudaryti sąlygas Komisijai nekliudomai susipažinti su ES finansuojamais projektais ir didinti vyriausybės atvirumą techninei pagalbai, skiriamai projektams ir programoms, dėl kurių bendrai susitarta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, EIVT, Zimbabvės vyriausybei ir parlamentui, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos vyriausybėms ir Afrikos Sąjungos atstovams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL L 40, 2016 2 17, p. 11.

(2)  OL L 54, 2012 2 28, p. 20.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/109

---

P8_TA(2017)0087

Ukrainos politiniai kaliniai Rusijoje ir padėtis Kryme

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ukrainos kalinių Rusijoje ir padėties Kryme (2017/2596(RSP))

(2018/C 263/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą bei išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą bei išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijos dėl Ukrainos ir Rusijos, ypač į 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, pirmiausia Krymo totorių, padėties Kryme (1) ir į 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Krymo totorių (2), taip pat į rezoliucijas dėl konkrečių Rusijoje neteisėtai kalinamų ukrainiečių atvejų, kaip antai 2015 m. balandžio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nadijos Savčenko bylos (3) ir 2015 m. rugsėjo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos, ypač Estono Kohvero (4), Oleho Sencovo ir Oleksandro Kolčenkos bylų (5); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijos dėl Ukrainos ir Rusijos, ypač į 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, pirmiausia Krymo totorių, padėties Kryme (1) ir į 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Krymo totorių (2), taip pat į rezoliucijas dėl konkrečių Rusijoje neteisėtai kalinamų ukrainiečių atvejų, kaip antai 2015 m. balandžio 30 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nadijos Savčenko bylos (3) ir 2015 m. rugsėjo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos, ypač Estono Kohvero (4), Oleho Sencovo ir Oleksandro Kolčenkos bylų (5);

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 27 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 68/262 „Ukrainos teritorinis vientisumas“ ir į 2016 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 71/205 „Žmogaus teisių padėtis Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolyje (Ukraina)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 27 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 68/262 „Ukrainos teritorinis vientisumas“ ir į 2016 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 71/205 „Žmogaus teisių padėtis Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolyje (Ukraina)“,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (angl. UNDRIP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (angl. UNDRIP),

| — | atsižvelgdamas į Ženevos konvenciją (IV) dėl civilių apsaugos karo metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ženevos konvenciją (IV) dėl civilių apsaugos karo metu,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 12 d. Minske priimtą ir pasirašytą Minsko susitarimų įgyvendinimo priemonių paketą, kuris buvo visas patvirtintas 2015 m. vasario 17 d. JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2202(2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 12 d. Minske priimtą ir pasirašytą Minsko susitarimų įgyvendinimo priemonių paketą, kuris buvo visas patvirtintas 2015 m. vasario 17 d. JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2202(2015),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimus toliau taikyti sankcijas Rusijos Federacijai dėl neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimus toliau taikyti sankcijas Rusijos Federacijai dėl neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos;

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 26 d. vadinamojo Krymo Aukščiausiojo teismo sprendimą, pagal kurį Krymo totorių tautinis parlamentas (Medžlisas) paskelbtas ekstremistų organizacija ir jo veikla uždrausta Krymo pusiasalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 26 d. vadinamojo Krymo Aukščiausiojo teismo sprendimą, pagal kurį Krymo totorių tautinis parlamentas (Medžlisas) paskelbtas ekstremistų organizacija ir jo veikla uždrausta Krymo pusiasalyje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2017 m. kovo mėn., deja, sukanka treji metai po Rusijos įvykdytos neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. kovo mėn., deja, sukanka treji metai po Rusijos įvykdytos neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos;

| B. | kadangi Rusijos Federacijos įvykdyta Krymo aneksija yra neteisėta ir pažeidžia tarptautinę teisę ir Europos susitarimus, kuriuos pasirašė tiek Rusijos Federacija, tiek Ukraina, ypač JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą ir Budapešto memorandumą, taip pat 1997 m. Ukrainos ir Rusijos Federacijos draugystės, bendradarbiavimo ir partnerystės sutartį; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rusijos Federacijos įvykdyta Krymo aneksija yra neteisėta ir pažeidžia tarptautinę teisę ir Europos susitarimus, kuriuos pasirašė tiek Rusijos Federacija, tiek Ukraina, ypač JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą ir Budapešto memorandumą, taip pat 1997 m. Ukrainos ir Rusijos Federacijos draugystės, bendradarbiavimo ir partnerystės sutartį;

| C. | kadangi per visą aneksijos laikotarpį Rusijos valdžios institucijos turi būti atsakingos už Krymo gyventojų ir piliečių apsaugą, naudodamos šio regiono de facto valdžios institucijas; |
| --- | --- |

C.

kadangi per visą aneksijos laikotarpį Rusijos valdžios institucijos turi būti atsakingos už Krymo gyventojų ir piliečių apsaugą, naudodamos šio regiono de facto valdžios institucijas;

| D. | kadangi, anot žmogaus teisių organizacijų ir viešųjų šaltinių, ne mažiau kaip 62 Ukrainos piliečiai buvo Rusijos teisėsaugos institucijų neteisėtai dėl politinių priežasčių patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir 49 iš jų yra Krymo gyventojai; kadangi, nors palankiai įvertinta tai, kad paleisti šeši ukrainiečiai, 2016 m. Rusijoje išaugo politinių kalinių ukrainiečių skaičius; kadangi šiuo metu 17 Ukrainos piliečių neteisėtai kalinami Rusijos Federacijoje, o 15 – okupuotame Kryme; kadangi Ukrainos Donecko ir Luhansko regionuose Rusijos remiamos separatistų pajėgos įkaitais pasibaisėtinomis sąlygomis laiko ne mažiau kaip šimtą ukrainiečių; |
| --- | --- |

D.

kadangi, anot žmogaus teisių organizacijų ir viešųjų šaltinių, ne mažiau kaip 62 Ukrainos piliečiai buvo Rusijos teisėsaugos institucijų neteisėtai dėl politinių priežasčių patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir 49 iš jų yra Krymo gyventojai; kadangi, nors palankiai įvertinta tai, kad paleisti šeši ukrainiečiai, 2016 m. Rusijoje išaugo politinių kalinių ukrainiečių skaičius; kadangi šiuo metu 17 Ukrainos piliečių neteisėtai kalinami Rusijos Federacijoje, o 15 – okupuotame Kryme; kadangi Ukrainos Donecko ir Luhansko regionuose Rusijos remiamos separatistų pajėgos įkaitais pasibaisėtinomis sąlygomis laiko ne mažiau kaip šimtą ukrainiečių;

| E. | kadangi daugeliu atveju pranešta apie kankinimus ir žiaurų žeminantį elgesį; kadangi šie pareiškimai iki šiol nebuvo tinkamai išnagrinėti; kadangi siekiant išgauti prisipažinimus ir paremti suklastotus kaltės įrodymus vykdomi kankinimai; kadangi šių veiksmų taikiniais taip pat tapo apie priverstinių dingimų dėl politinių priežasčių atvejus pranešantiems asmenims ir žmogaus teisių gynėjams padedantys Krymo teisininkai ir apie Krymo totorių padėtį pranešantys žurnalistai; |
| --- | --- |

E.

kadangi daugeliu atveju pranešta apie kankinimus ir žiaurų žeminantį elgesį; kadangi šie pareiškimai iki šiol nebuvo tinkamai išnagrinėti; kadangi siekiant išgauti prisipažinimus ir paremti suklastotus kaltės įrodymus vykdomi kankinimai; kadangi šių veiksmų taikiniais taip pat tapo apie priverstinių dingimų dėl politinių priežasčių atvejus pranešantiems asmenims ir žmogaus teisių gynėjams padedantys Krymo teisininkai ir apie Krymo totorių padėtį pranešantys žurnalistai;

| F. | kadangi daugelis kalinių ir sulaikytų asmenų kalėjimuose kenčia žiaurias ir nežmogiškas sąlygas, kurios kelia pavojų jų fizinei ir psichologinei sveikatai; kadangi yra kalinių, kuriems reikia skubios medicininės priežiūros ir gydymo; |
| --- | --- |

F.

kadangi daugelis kalinių ir sulaikytų asmenų kalėjimuose kenčia žiaurias ir nežmogiškas sąlygas, kurios kelia pavojų jų fizinei ir psichologinei sveikatai; kadangi yra kalinių, kuriems reikia skubios medicininės priežiūros ir gydymo;

| G. | kadangi 2016 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja (JT GA) Rusiją apibūdino kaip okupuojančią valstybę ir pasmerkė Rusijos Federacijos įvykdytą Ukrainos teritorijos – Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto – laikiną okupaciją ir dar kartą patvirtino, kad šios aneksijos nepripažįsta; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2016 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja (JT GA) Rusiją apibūdino kaip okupuojančią valstybę ir pasmerkė Rusijos Federacijos įvykdytą Ukrainos teritorijos – Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto – laikiną okupaciją ir dar kartą patvirtino, kad šios aneksijos nepripažįsta;

| H. | kadangi pagal Ženevos konvencijos dėl civilių apsaugos karo metu 70 straipsnį „okupuojanti valstybė negali areštuoti, persekioti ar nuteisti Konvencijos saugomų asmenų už dar iki okupacijos ar laikino jos nutraukimo laikotarpiu atliktus veiksmus ar pareikštas mintis“; kadangi JT GA rezoliucijoje Rusija pripažįstama okupuojančia valstybe, taigi jai taikomi okupuojančios valstybės įpareigojimai, įskaitant Krymo gyventojų ir piliečių apsaugą; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal Ženevos konvencijos dėl civilių apsaugos karo metu 70 straipsnį „okupuojanti valstybė negali areštuoti, persekioti ar nuteisti Konvencijos saugomų asmenų už dar iki okupacijos ar laikino jos nutraukimo laikotarpiu atliktus veiksmus ar pareikštas mintis“; kadangi JT GA rezoliucijoje Rusija pripažįstama okupuojančia valstybe, taigi jai taikomi okupuojančios valstybės įpareigojimai, įskaitant Krymo gyventojų ir piliečių apsaugą;

| I. | kadangi Rusijos teisės aktai, pagal kuriuos reguliuojamos politinės ir pilietinės teisės, taikomi ir Krymui ir dėl to buvo drastiškai apribotos susirinkimų, žodžio, asociacijų, galimybės gauti informaciją ir religijos laisvės, taip pat gaunama patikimų pranešimų apie bauginimą, priverstinius dingimus ir kankinimus; |
| --- | --- |

I.

kadangi Rusijos teisės aktai, pagal kuriuos reguliuojamos politinės ir pilietinės teisės, taikomi ir Krymui ir dėl to buvo drastiškai apribotos susirinkimų, žodžio, asociacijų, galimybės gauti informaciją ir religijos laisvės, taip pat gaunama patikimų pranešimų apie bauginimą, priverstinius dingimus ir kankinimus;

| J. | kadangi kituose Ukrainos regionuose yra apie 20 000 šalies viduje perkeltų asmenų, Krymo totorių tautinis parlamentas (Medžlisas) uždraustas ir paskelbtas ekstremistų organizacija ir uždarytos pusiasalyje esančios ukrainietiškos mokyklos; |
| --- | --- |

J.

kadangi kituose Ukrainos regionuose yra apie 20 000 šalies viduje perkeltų asmenų, Krymo totorių tautinis parlamentas (Medžlisas) uždraustas ir paskelbtas ekstremistų organizacija ir uždarytos pusiasalyje esančios ukrainietiškos mokyklos;

| K. | kadangi 2017 m. sausio 16 d. Ukraina Tarptautiniame Teisingumo Teisme (ICJ) pradėjo bylą, siekdama, kad Rusijos Federacija atsakytų už savo teikiamą paramą terorizmui Ukrainos rytuose ir už ukrainiečių bei Krymo totorių diskriminavimo veiksmus okupuotame Kryme; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2017 m. sausio 16 d. Ukraina Tarptautiniame Teisingumo Teisme (ICJ) pradėjo bylą, siekdama, kad Rusijos Federacija atsakytų už savo teikiamą paramą terorizmui Ukrainos rytuose ir už ukrainiečių bei Krymo totorių diskriminavimo veiksmus okupuotame Kryme;

| 1. | remia Ukrainos suverenitetą, nepriklausomybę ir jos vienybę bei teritorinį vientisumą tarptautiniu mastu pripažintų sienų ribose ir tvirtai dar kartą pakartoja, kad smerkia Rusijos Federacijos įvykdytą neteisėtą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją; visapusiškai remia tvirtą ir ilgalaikį ES ir jos valstybių narių ryžtą nepripažinti šios aneksijos ir su tuo susijusias taikomas ribojamąsias priemones; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad žmogaus teisių padėtis Krymo pusiasalyje gerokai pablogėjo, žodžio laisvės pažeidimai, piktnaudžiavimas žiniasklaida ir priverstinis Rusijos pilietybės brukimas tapo sistemingi ir Kryme pagrindinės žmogaus teisės ir laisvės nėra užtikrinamos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smerkia diskriminacinę politiką, kurią vadinamosios valdžios institucijos taiko visų pirma Krymo totorių etninei mažumai, jų teisių į nuosavybę pažeidinėjimą, didėjantį šios bendruomenės ir Rusijos aneksijai besipriešinančių asmenų bauginimą, taip pat žodžio ir asociacijų laisvės nebuvimą šiame pusiasalyje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Rusiją nedelsiant paleisti visus neteisėtai ir savavališkai sulaikytus Ukrainos piliečius, kalinamus tiek Rusijoje, tiek laikinai okupuotose Ukrainos teritorijose, ir užtikrinti saugų jų grįžimą – tai pasakytina ir apie šiuos asmenis: Mykolą Karpyuką, Stanislavą Klykhą, Oleksandrą Kolchenko, Olegą Sentsovą, Oleksiy Chyrniy, Oleksandrą Kostenko, Serhiy Lytvynovą, Valentyną Vyhivskyi, Viktorą Shurą, Andriy Kolomiyetsą, Ruslaną Zeytullayevą, Nuri Primovą, Rustemą Vaitovą, Feratą Sayfullayevą, Akhtemą Chiyhozą, Mustafą Dehermendzhi, Ali Asanovą, Inverą Bekirovą, Muslimą Aliyevą, Vadimą Siruką, Arseną Dzhepparovą, Refatą Alimovą, Zevri Abseitovą, Remzi Memetovą, Rustemą Abiltarovą, Enverą Mamutovą, Arturą Panovą, Evheniy Panovą, Romaną Suschenko ir Emirą-Useiną Kuku, žmogaus teisių gynėjus ir kitus, ir sudaryti visiems minėtiesiems asmenims sąlygas laisvai keliauti, taip pat ir Mykolai Semenai, kuris persekiojamas už jo žurnalistinį darbą Laisvosios Europos radijuje / Laisvės radijuje (angl. Radio Free Europe/Radio Liberty); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad 2014 m. kovo 21 d. Rusijos Federacijos sprendimas aneksuoti Krymą lieka neteisėtas, ir griežtai smerkia paskesnį Rusijos valdžios institucijų sprendimą visiems Krymo gyventojams išduoti Rusijos pasus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena Rusijos Federacijai, kaip okupuojančiai valstybei, kuri faktiškai kontroliuoja Krymą ir kuri privalo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės, apie jos pareigą šiame pusiasalyje apsaugoti žmogaus teises ir ragina Rusijos valdžios institucijas sudaryti sąlygas netrukdomai patekti į Krymą jame apsilankyti, įvertinti jame susidariusią padėtį ir apie ją pranešti norinčioms tarptautinėms institucijoms ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO), Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos nepriklausomiems ekspertams bei visoms žmogaus teisių nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) ar naujienų žiniasklaidos priemonėms; ragina Ukrainos valdžios institucijas supaprastinti užsienio žurnalistams, žmogaus teisių gynėjams ir teisininkams taikomą leidimo patekti į šį pusiasalį suteikimo procedūrą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad Krymo totorių teisės buvo rimtai pažeistos uždraudus Medžliso veiklą, ir primygtinai pakartoja savo raginimą nedelsiant panaikinti su tuo susijusį sprendimą ir jo poveikį; apgailestauja dėl teisinio persekiojimo ir grasinimų suimti Medžliso lyderius, kaip antai Ukrainos Aukščiausiosios Rados narį ir kandidatą A. Sacharovo premijai gauti Mustafą Džemilevą bei Medžliso pirmininką Refatą Čubarovą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad Krymo totoriai, pusiasalio vietiniai gyventojai, ir jų kultūros paveldas, atrodo, yra pagrindinis represijų objektas; ragina suteikti galimybę neribotai į Krymą patekti tarptautinių institucijų atstovams ir nepriklausomiems ekspertams iš ESBO, Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena Rusijos valdžios institucijoms, kad, nepaisant neteisėtos Krymo aneksijos, Rusija de facto yra visiškai atsakinga už teisinės tvarkos Kryme palaikymą ir Krymo piliečių apsaugą nuo savavališkų teisminių ar administracinių priemonių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia didelį susirūpinimą dėl daugelio patikimų pranešimų apie kankinimo, dingimo ir sistemingo vietos gyventojų, prieštaraujančių Krymo aneksijai, bauginimo atvejus ir ragina Rusiją nedelsiant nutraukti persekiojimo praktiką, veiksmingai ištirti visus žmogaus teisių pažeidimo atvejus, įskaitant priverstinius dingimus, savavališkus sulaikymus, kankinimus ir blogą elgesį su sulaikytaisiais, gerbti pagrindines visų gyventojų laisves, įskaitant saviraiškos, religijos arba tikėjimo ir asociacijų laisvę ir teisę į taikius susirinkimus; ragina nedelsiant ištirti visus žmonių dingimo ir grobimo atvejus, įvykusius Krymo okupacijos laikotarpiu, įskaitant Ervino Ibragimovo atvejį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad pagal Rusijos teisės aktus, Rusijos teisingumo sistemos jurisdikcija taikoma tik nusikaltimams, įvykdytiems Rusijos teritorijoje; apgailestauja dėl to, kad Rusijos teisėsaugos tarnybos iškėlė kelias baudžiamąsias bylas dėl veiksmų, įvykdytų Ukrainos ir Krymo teritorijoje, prieš jos aneksiją; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina neseniai įvykusį Ukrainos ombudsmenės vizitą į Krymą, kurio tikslas buvo susitikti su kaliniais; apgailestauja dėl to, kad ombudsmenei nebuvo leista susitikti su visais jų, ir reiškia viltį, kad būsimų jos vizitų metu ji turės galimybę nekliudomai susitikti su ukrainiečiais kaliniai Kryme, ir taip pat tais, kurie buvo perkelti į Rusijos Federaciją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina suteikti neribotą, saugų ir nekliudomą patekimą į Krymo pusiasalį ESBO ir kitiems tarptautiniams žmogaus teisių stebėtojams bei visiems humanitarinės veiklos dalyviams ir įsteigti nepriklausomus stebėsenos mechanizmus, ir teikti, kaip reikalaujama, humanitarinę ir teisinę pagalbą; remia iniciatyvas, kurių ėmėsi Ukraina, siekdama spręsti šiuos klausimus Žmogaus teisių taryboje ir Generalinėje Asamblėjoje; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir ES delegaciją Rusijoje atidžiai stebėti teismo bylas prieš Ukrainos politinius kalinius bei pranešti apie elgesį su jais jų kalinimo metu; reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie baudžiamojo psichiatrinio gydymo naudojimą; tikisi, kad ES delegacija, EIVT ir valstybių narių ambasados atidžiai stebės teismo procesą prieš Ukrainos piliečius Rusijoje ir sieks gauti galimybę susitikti su tais žmonėmis prieš jų teismus, per juos ir po jų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smerkia paplitusią praktiką perkelti sulaikytuosius į tolimus Rusijos regionus, nes tai labai trukdo jų bendravimui su šeimomis ir žmogaus teisių organizacijomis; pabrėžia, kad tokia praktika pažeidžia galiojančius Rusijos teisės aktus, visų pirma baudžiamojo proceso vykdymo kodekso 73 straipsnį, pagal kurį bausmės turi būti atliekamos regione, kuriame nuteistieji gyvena arba kuriame priimtas teismo nuosprendis; smerkia praktiką, kai sulaikytiems draudžiami konsuliniai vizitai, ir ragina valdžios institucijas besąlygiškai duoti leidimus tokiems vizitams; ragina Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus komiteto (angl. ICRC) atstovams sudaryti sąlygas apsilankyti okupuotose teritorijose ir gerbti sulaikytų asmenų teisę reguliariai bendrauti su artimaisiais ir draugais, tiek susirašinėjant, tiek susitinkant; |
| --- | --- |

14.

| 15. | taip pat pabrėžia, kad Ukrainai reikia užtikrinti perkeltųjų Ukrainos piliečių teisių ir poreikių apsaugą, įskaitant jų teisę balsuoti ir naudotis visapusiška teisine ir administracine apsauga savo šalyje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina 2017 m. vasario 22 d. Rusijos Aukščiausiojo teismo prezidiumo sprendimą panaikinti nuosprendžius Ildarui Dadinui už dalyvavimą daugybėje nesankcionuotų protestų, įskaitant ir tuos, kurie buvo nukreipti prieš Rusijos karą Ukrainoje, ir įsakymą paleisti jį iš kalėjimo po to, kai 2016 m. lapkričio 24 d. (6) Parlamentas priėmė jį ginančią rezoliuciją; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Europos Sąjungos specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais nuolat atkreipti dėmesį į žmogaus teisių padėtį Krymo pusiasalyje; pabrėžia, jog tiesiog būtina, kad Europos Sąjunga atliktų labiau pastebimą, veiksmingesnį ir aktyvesnį vaidmenį skatindama ilgalaikį taikų sprendimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina ES remti Ukrainos ir Krymo totorių žiniasklaidos projektus, skirtus Krymui, taip pat tuos, kuriuos inicijavo Europos demokratijos fondas ir Laisvosios Europos radijas / Laisvės radijas (angl. Radio Free Europe/Radio Liberty), ir tuos, kuriais ginamos ukrainiečių ir Krymo totorių mokyklos, ir kitas iniciatyvas, kuriomis siekiama apsaugoti jų kultūros paveldą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina ir toliau taikyti tolesnes ribojamąsias priemones, nukreiptas prieš asmenis, atsakingus už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant jų turto ES bankuose įšaldymą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina visas šalis visapusiškai įgyvendinti Minsko susitarimų nuostatas, įskaitant karinės veiklos Donbase nutraukimą ir apsikeitimą įkaitais, ir nedelsiant paleisti ir grąžinti visus nelaisvėje laikomus asmenis; primena ypatingą Rusijos vyriausybės atsakomybę šiuo klausimu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prašo ištirti galimybę sukurti tarptautinį formatą deryboms, kuriose dalyvaujant ES būtų aptariamas Krymo okupacijos nutraukimas ir kurios būtų grindžiamos tarptautinės humanitarinės teisės, žmogaus teisių ir tarptautiniais principais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Tarybą rasti būdų, kaip paremti Ukrainos siekį, kad Tarptautinis Teisingumo Teismas pripažintų, kad Rusijos Federacija atsakytų už savo teikiamą paramą terorizmui rytų Ukrainoje ir už ukrainiečių bei Krymo totorių diskriminavimo veiksmus okupuotame Kryme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybėms narėms, Ukrainos prezidentui, Ukrainos ir Rusijos Federacijos vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Parlamentinėms Asamblėjoms. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0043.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0218.

(3)  OL C 346, 2016 9 21, p. 101.

(4)  Estijos pilietis.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0314.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0446.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/113 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/113

---

P8_TA(2017)0088

Filipinai, ypač senatorės Leilos M. De Lima byla

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Filipinų – senatorės Leilos M. de Limos atvejis (2017/2597(RSP))

(2018/C 263/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Filipinuose, ypač į 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Filipinuose, ypač į 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją (1),

| — | atsižvelgdamas į ES delegacijos ir į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovo spaudai pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES delegacijos ir į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovo spaudai pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į diplomatinius Filipinų ir ES (anksčiau vadintos Europos ekonomine bendrija (EEB)) santykius, kurie buvo užmegzti 1964 m. gegužės 12 d. paskiriant Filipinų ambasadorių EEB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į diplomatinius Filipinų ir ES (anksčiau vadintos Europos ekonomine bendrija (EEB)) santykius, kurie buvo užmegzti 1964 m. gegužės 12 d. paskiriant Filipinų ambasadorių EEB,

| — | atsižvelgiant į Filipinų kaip Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) šalies steigėjos statusą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į Filipinų kaip Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) šalies steigėjos statusą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 28 d. Tarptautinės teisininkų komisijos pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 28 d. Tarptautinės teisininkų komisijos pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Filipinų Respublikos pagrindų susitarimą dėl partnerystės ir bendradarbiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Filipinų Respublikos pagrindų susitarimą dėl partnerystės ir bendradarbiavimo,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Filipinus ir ES sieja ilgalaikiai diplomatiniai, ekonominiai, kultūriniai ir politiniai santykiai; |
| --- | --- |

A.

kadangi Filipinus ir ES sieja ilgalaikiai diplomatiniai, ekonominiai, kultūriniai ir politiniai santykiai;

| B. | kadangi 2017 m. vasario 23 d. dėl Filipinų senatorės, opozicinės liberalų partijos atstovės Leilos M. de Limos buvo išduotas arešto orderis kaltinant ją su narkotikais susijusiais nusikaltimais; kadangi 2017 m. vasario 24 d. senatorė L. M. de Lima buvo suimta ir sulaikyta; kadangi, jei bus nuteista, senatorei L. M. de Limai gali būti skirta nuo 12 metų iki įkalinimo iki gyvos galvos bausmė ir ji gali būti pašalinta iš Senato; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. vasario 23 d. dėl Filipinų senatorės, opozicinės liberalų partijos atstovės Leilos M. de Limos buvo išduotas arešto orderis kaltinant ją su narkotikais susijusiais nusikaltimais; kadangi 2017 m. vasario 24 d. senatorė L. M. de Lima buvo suimta ir sulaikyta; kadangi, jei bus nuteista, senatorei L. M. de Limai gali būti skirta nuo 12 metų iki įkalinimo iki gyvos galvos bausmė ir ji gali būti pašalinta iš Senato;

| C. | kadangi yra rimtų įtarimų, jog praktiškai visi kaltinimai senatorei L. M. de Limai yra suklastoti; kadangi, organizacijos „Amnesty International“ nuomone, senatorė L. M. de Lima yra sąžinės kalinė; |
| --- | --- |

C.

kadangi yra rimtų įtarimų, jog praktiškai visi kaltinimai senatorei L. M. de Limai yra suklastoti; kadangi, organizacijos „Amnesty International“ nuomone, senatorė L. M. de Lima yra sąžinės kalinė;

| D. | kadangi senatorė L. M. de Lima yra žmogaus teisių gynėja ir aktyviausia Filipinų prezidento Rodrigo Dutertes kampanijos prieš narkotikus kritikė; kadangi ji atvirai pasmerkė Filipinų kovą su narkotikais; kadangi senatorė L. M. de Lima buvo Filipinų žmogaus teisių komisijos pirmininkė; kadangi senatorės L. M. de Limos saugumas kelia didelį susirūpinimą; kadangi yra daug pranešimų apie kankinimus sulaikymo vietose, tačiau šie atvejai nėra tiriami; |
| --- | --- |

D.

kadangi senatorė L. M. de Lima yra žmogaus teisių gynėja ir aktyviausia Filipinų prezidento Rodrigo Dutertes kampanijos prieš narkotikus kritikė; kadangi ji atvirai pasmerkė Filipinų kovą su narkotikais; kadangi senatorė L. M. de Lima buvo Filipinų žmogaus teisių komisijos pirmininkė; kadangi senatorės L. M. de Limos saugumas kelia didelį susirūpinimą; kadangi yra daug pranešimų apie kankinimus sulaikymo vietose, tačiau šie atvejai nėra tiriami;

| E. | kadangi 2016 m. rugsėjo 19 d. senatorė L. M. de Lima buvo pašalinta iš Senato Teisingumo ir žmogaus teisių komiteto pirmininkės pareigų; kadangi per savo vadovavimo Žmogaus teisių komisijai laikotarpį senatorė L. M. de Lima atliko tyrimą dėl įtariamų neteisminių egzekucijų, kurios, kaip manoma, buvo įvykdytos 1 000 ar dar daugiau įtariamų narkotikų vartotojų Davao mieste, kol jo meras buvo dabartinis prezidentas R. Duterte; kadangi pasibaigus klausymams senatorę L. M. de Limą užgriuvo valdžios institucijų vykdytų persekiojimų ir bauginimų lavina, o per pastaruosius aštuonis mėnesius šie išpuoliai tik stiprėjo; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2016 m. rugsėjo 19 d. senatorė L. M. de Lima buvo pašalinta iš Senato Teisingumo ir žmogaus teisių komiteto pirmininkės pareigų; kadangi per savo vadovavimo Žmogaus teisių komisijai laikotarpį senatorė L. M. de Lima atliko tyrimą dėl įtariamų neteisminių egzekucijų, kurios, kaip manoma, buvo įvykdytos 1 000 ar dar daugiau įtariamų narkotikų vartotojų Davao mieste, kol jo meras buvo dabartinis prezidentas R. Duterte; kadangi pasibaigus klausymams senatorę L. M. de Limą užgriuvo valdžios institucijų vykdytų persekiojimų ir bauginimų lavina, o per pastaruosius aštuonis mėnesius šie išpuoliai tik stiprėjo;

| F. | kadangi 2017 m. kovo 2 d. organizacija „Human Rights Watch“ paskelbė ataskaitą „License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s ‘War on Drugs’“ („Licencija žudyti. Filipinų policijos žudymai R. Dutertes kare su narkotikais“), kurioje dokumentais pagrindžiamos neteisminės egzekucijos, susijusios su kampanija prieš narkotikus; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2017 m. kovo 2 d. organizacija „Human Rights Watch“ paskelbė ataskaitą „License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s ‘War on Drugs’“ („Licencija žudyti. Filipinų policijos žudymai R. Dutertes kare su narkotikais“), kurioje dokumentais pagrindžiamos neteisminės egzekucijos, susijusios su kampanija prieš narkotikus;

| G. | kadangi nuo 2016 m. birželio 30 d., kai prezidentas R. Duterte pradėjo eiti pareigas, buvo pranešta apie daugiau kaip 7 000 su narkotikais susijusių policijos ir tvarkdarių įvykdytų nužudymų; kadangi prezidentas R. Duterte pažadėjo tęsti savo kovą su narkotikais iki pat prezidento kadencijos pabaigos 2022 m.; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo 2016 m. birželio 30 d., kai prezidentas R. Duterte pradėjo eiti pareigas, buvo pranešta apie daugiau kaip 7 000 su narkotikais susijusių policijos ir tvarkdarių įvykdytų nužudymų; kadangi prezidentas R. Duterte pažadėjo tęsti savo kovą su narkotikais iki pat prezidento kadencijos pabaigos 2022 m.;

| H. | kadangi atsakydamas į tai, kad 2017 m. kovo 8 d. Filipinų pietuose Komunistų naujosios liaudies partijos (NPA) sukilėliai nužudė pareigūnų, prezidentas R. Duterte nurodė kariuomenei vykdyti kovos su sukilėliais operacijas nekreipiant dėmesio į netiesioginę žalą; |
| --- | --- |

H.

kadangi atsakydamas į tai, kad 2017 m. kovo 8 d. Filipinų pietuose Komunistų naujosios liaudies partijos (NPA) sukilėliai nužudė pareigūnų, prezidentas R. Duterte nurodė kariuomenei vykdyti kovos su sukilėliais operacijas nekreipiant dėmesio į netiesioginę žalą;

| I. | kadangi 2017 m. sausio 30 d. Filipinų nacionalinė policija laikinai nutraukė kovos su narkotikais operacijas po to, kai vienas asmuo buvo brutaliai nužudytas per tokią operaciją; kadangi prezidentas R. Duterte nurodė Filipinų ginkluotosioms pajėgoms užpildyti šią spragą kovoje su narkotikais; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2017 m. sausio 30 d. Filipinų nacionalinė policija laikinai nutraukė kovos su narkotikais operacijas po to, kai vienas asmuo buvo brutaliai nužudytas per tokią operaciją; kadangi prezidentas R. Duterte nurodė Filipinų ginkluotosioms pajėgoms užpildyti šią spragą kovoje su narkotikais;

| J. | kadangi žmogaus teisių gynėjai, aktyvistai ir žurnalistai, įskaitant senatorę L. M. de Limą, Filipinuose nuolat susiduria su grasinimais, bauginimais, persekiojimais ir patyčiomis kibernetinėje erdvėje; kadangi šių visuomenės grupių teisių pažeidėjai nėra traukiami atsakomybėn, nes nėra atliekama tinkamų tyrimų; kadangi 2016 m. lapkričio mėn. prezidentas R. Duterte atvirai pagrasino nužudyti žmogaus teisių gynėjus; |
| --- | --- |

J.

kadangi žmogaus teisių gynėjai, aktyvistai ir žurnalistai, įskaitant senatorę L. M. de Limą, Filipinuose nuolat susiduria su grasinimais, bauginimais, persekiojimais ir patyčiomis kibernetinėje erdvėje; kadangi šių visuomenės grupių teisių pažeidėjai nėra traukiami atsakomybėn, nes nėra atliekama tinkamų tyrimų; kadangi 2016 m. lapkričio mėn. prezidentas R. Duterte atvirai pagrasino nužudyti žmogaus teisių gynėjus;

| K. | kadangi 2017 m. kovo 7 d. Atstovų rūmai patvirtino teisės aktą Nr. 4727, kuriuo už stambius su narkotikais susijusius nusikaltimus grąžinama mirties bausmė; kadangi Filipinai buvo pirmoji regiono šalis, 2007 m. panaikinusi mirties bausmę; kadangi mirties bausmės grąžinimas būtų aiškus Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (TPPTP) Antrojo neprivalomo protokolo, kurį Filipinai pasirašė 2007 m., pažeidimas; kadangi šiuo metu prezidento R. Dutertes administracija svarsto teisės aktą, kuriuo siekiama sumažinti baudžiamosios atsakomybės amžių nuo 15 iki 9 metų; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2017 m. kovo 7 d. Atstovų rūmai patvirtino teisės aktą Nr. 4727, kuriuo už stambius su narkotikais susijusius nusikaltimus grąžinama mirties bausmė; kadangi Filipinai buvo pirmoji regiono šalis, 2007 m. panaikinusi mirties bausmę; kadangi mirties bausmės grąžinimas būtų aiškus Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (TPPTP) Antrojo neprivalomo protokolo, kurį Filipinai pasirašė 2007 m., pažeidimas; kadangi šiuo metu prezidento R. Dutertes administracija svarsto teisės aktą, kuriuo siekiama sumažinti baudžiamosios atsakomybės amžių nuo 15 iki 9 metų;

| L. | kadangi 2016 m. rugsėjo mėn. Filipinai perėmė pirmininkavimą ASEAN 2017 m.; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2016 m. rugsėjo mėn. Filipinai perėmė pirmininkavimą ASEAN 2017 m.;

| 1. | ragina nedelsiant išlaisvinti senatorę Leilą M. de Limą ir užtikrinti tinkamą jos saugumą sulaikymo metu; ragina Filipinų valdžios institucijas užtikrinti teisingą bylos nagrinėjimą nepamirštant teisės į nekaltumo prezumpciją, panaikinti visus politinio pobūdžio kaltinimus prieš ją ir nutraukti bet kokį tolesnį jos persekiojimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | supranta, kad Filipinuose milijonai žmonių patiria neigiamą poveikį dėl labai paplitusios narkomanijos ir jos pasekmių; griežtai smerkia prekybą ir piktnaudžiavimą narkotikais Filipinuose; ragina vyriausybę teikti prioritetą kovai su prekybos narkotikais tinklais ir „narkotikų baronais“, o ne gaudyti smulkius narkotikų vartotojus; pabrėžia, kad ši kova turi būti vykdoma lygiagrečiai su prevencijos ir detoksikacijos priemonėmis; palankiai vertina tai, kad vyriausybė siekia atidaryti naujų detoksikacijos centrų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia tai, kad vykdant kovą su narkotikais ginkluotosios pajėgos ir tvarkdarių grupės įvykdė daugybę neteisminių egzekucijų; reiškia užuojautą aukų šeimoms; reiškia didelį susirūpinimą dėl daugelio patikimų pranešimų apie Filipinų policijos pajėgų vykdomą įkalčių klastojimą siekiant pateisinti neteismines egzekucijas, taip pat dėl to, kad aukomis dažniausiai tampa neturtingi miestiečiai; ragina Filipinų valdžios institucijas nedelsiant imtis nešališkų ir prasmingų šių neteisminių egzekucijų tyrimų ir patraukti nusikalstamą veiką įvykdžiusius asmenis baudžiamojon atsakomybėn bei siekti teisingumo; ragina ES remti tokius tyrimus; ragina Filipinų valdžios institucijas imtis visų būtinų priemonių, kad nebebūtų vykdomi tolesni žudymai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia didelį susirūpinimą dėl prezidento R. Dutartes pareiškimų po to, kai 2017 m. kovo 8 d. buvo nužudyta pareigūnų, ir primygtinai ragina Filipinų valdžios institucijas ir karines pajėgas griežtai laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, pagal kurią visoms ginkluoto konflikto šalims taikomi aiškūs apribojimai siekiant apsaugoti civilius ir nekariaujančius asmenis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina ES remti JT Žmogaus teisių tarybos nepriklausomą tarptautinį Filipinų prezidento R. Dutertes karo su narkotikais pretekstu įvykdytų neteisėtų žudymų ir kitų pažeidimų tyrimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra labai susirūpinęs dėl Atstovų rūmų sprendimo grąžinti mirties bausmę; ragina Filipinų valdžios institucijas nedelsiant sustabdyti visas su mirties bausmės grąžinimu susijusias procedūras; primena, kad ES laiko mirties bausmę žiauria ir nehumaniška bausme, kuri neatgraso nuo nusikalstamo elgesio; ragina Filipinų vyriausybę nebemažinti baudžiamosios atsakomybės amžiaus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina ES atidžiai stebėti bylos prieš senatorę L. M. de Limą raidą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina ES pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant padėti Filipinų vyriausybei paisyti savo tarptautinių prievolių žmogaus teisių srityje, visų pirma įgyvendinant pagrindų susitarimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina Komisiją pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant įtikinti Filipinus nutraukti kovos su narkotikais pretekstu vykdomas neteismines egzekucijas, o jei per pastaruosius kelis mėnesius nebus padaryta pastebimos pažangos, imtis procedūrinių veiksmų siekiant galbūt panaikinti BLS+ prekybos lengvatas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Filipinų vyriausybei ir parlamentui, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ASEAN valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0349.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/116 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/116

---

P8_TA(2017)0089

ES prioritetai 2017 m. JT ŽTT sesijose

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES prioritetų 2017 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijose (2017/2598(RSP))

(2018/C 263/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Jungtinių Tautų žmogaus teisių konvencijas ir jų fakultatyvius protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Jungtinių Tautų žmogaus teisių konvencijas ir jų fakultatyvius protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 60/251, kuria įsteigiama Žmogaus teisių taryba (UNHRC), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 60/251, kuria įsteigiama Žmogaus teisių taryba (UNHRC),

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos socialinę chartiją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos socialinę chartiją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-osios sesijos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-osios sesijos (1),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant 2016 m. Europos Parlamento skubias rezoliucijas dėl Etiopijos, Šiaurės Korėjos, Indijos, Krymo, Honkongo, Kazachstano, Egipto, Kongo Demokratinės Respublikos, Pakistano, Hondūro, Nigerijos, Gambijos, Džibučio, Kambodžos, Tadžikistano, Vietnamo, Malavio, Bahreino, Mianmaro, Filipinų, Somalio, Zimbabvės, Ruandos, Sudano, Tailando, Kinijos, Brazilijos, Rusijos, Tibeto, Irako, Indonezijos, Centrinės Afrikos Respublikos, Burundžio, Nikaragvos, Kuveito ir Gvatemalos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant 2016 m. Europos Parlamento skubias rezoliucijas dėl Etiopijos, Šiaurės Korėjos, Indijos, Krymo, Honkongo, Kazachstano, Egipto, Kongo Demokratinės Respublikos, Pakistano, Hondūro, Nigerijos, Gambijos, Džibučio, Kambodžos, Tadžikistano, Vietnamo, Malavio, Bahreino, Mianmaro, Filipinų, Somalio, Zimbabvės, Ruandos, Sudano, Tailando, Kinijos, Brazilijos, Rusijos, Tibeto, Irako, Indonezijos, Centrinės Afrikos Respublikos, Burundžio, Nikaragvos, Kuveito ir Gvatemalos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį, 18, 21, 27 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį, 18, 21, 27 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos metinę ataskaitą JT Generalinei Asamblėjai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos metinę ataskaitą JT Generalinei Asamblėjai,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi žmogaus teisių visuotinumo skatinimas ir apsauga yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas iš Europos vienybės ir nedalumo pamatinių principų; kadangi pagarba žmogaus teisėms turėtų būti integruota į visas ES politikos sritis; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių visuotinumo skatinimas ir apsauga yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas iš Europos vienybės ir nedalumo pamatinių principų; kadangi pagarba žmogaus teisėms turėtų būti integruota į visas ES politikos sritis;

| B. | kadangi ES yra tvirtai įsipareigojusi žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos srityje laikytis daugiašališkumo principo ir bendradarbiauti su JT institucijomis; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES yra tvirtai įsipareigojusi žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos srityje laikytis daugiašališkumo principo ir bendradarbiauti su JT institucijomis;

| C. | kadangi reguliarios Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijos, specialiųjų pranešėjų skyrimas, visuotinio periodinio vertinimo mechanizmas ir specialiosios procedūros su padėtimi konkrečioje šalyje susijusiems arba teminiams klausimams spręsti padeda propaguoti ir gerbti žmogaus teises, demokratiją ir teisinės valstybės principą; |
| --- | --- |

C.

kadangi reguliarios Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijos, specialiųjų pranešėjų skyrimas, visuotinio periodinio vertinimo mechanizmas ir specialiosios procedūros su padėtimi konkrečioje šalyje susijusiems arba teminiams klausimams spręsti padeda propaguoti ir gerbti žmogaus teises, demokratiją ir teisinės valstybės principą;

JT žmogaus teisių taryba

| 1. | palankiai vertina JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra’ad Al Husseino ir jo biuro (OHCHR) nuveiktą darbą; primena ES įsipareigojimą toliau remti ir ginti biuro vientisumą, nepriklausomumą ir funkcijas; teigiamai vertina OHCHR vaidmenį skatinant tarptautinių ir regioninių žmogaus teisių mechanizmų bendradarbiavimą ir nustatant būdus, kaip padidinti regioninių susitarimų svarbą užtikrinant visuotinius žmogaus teisių standartus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | laikosi nuomonės, kad JT žmogaus teisių tarybos veiksmingumas ir patikimumas priklauso nuo jos narių tikro įsipareigojimo visose šalyse visus asmenis ginti nuo žmogaus teisių pažeidimų, laikantis tarptautinių žmogaus teisių konvencijų, kuriomis propaguojamas visuotinumas, nešališkumas, objektyvumas, neatrankumas, konstruktyvus dialogas ir bendradarbiavimas; primygtinai pabrėžia, kad reikia vengti JT žmogaus teisių taryboje vykstančių diskusijų poliarizacijos, ir skatina konstruktyvų dialogą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina valstybes suteikti JT žmogaus teisių tarybos nepriklausomiems ekspertams, specialiesiems pranešėjams ir Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro ekspertams galimybę tirti įtariamus žmogaus teisių pažeidimus ir vykdyti konstruktyvų dialogą, kad būtų atitaisyta padėtis, laikomasi įsipareigojimų paisyti žmogaus teisių konvencijų ir visapusiškai bendradarbiaujama su pagal JT žmogaus teisių tarybos specialiąsias procedūras paskirtais asmenimis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina visas valstybes nares imtis konkrečių veiksmų, kad būtų įgyvendintos visuotinio periodinio vertinimo rekomendacijos ir pašalinti trūkumai, t. y. įdiegti įgyvendinimo ir tolesnių veiksmų mechanizmą, be kita ko, parengti nacionalinius veiksmų planus ir nustatyti nacionalinius koordinavimo mechanizmus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena JT Generalinės Asamblėjos pareigą renkant JT žmogaus teisių tarybos nares atsižvelgti į tai, ar kandidatės laikosi žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos, teisinės valstybės ir demokratijos principų; teigiamai vertina JT žmogaus teisių tarybos sprendimą prašyti, kad JT žmogaus teisių tarybos patariamasis komitetas parengtų pažangos regioninių ir subregioninių susitarimų dėl žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos sudarymo klausimu vertinimo ataskaitą; ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad jų balsavimo modeliuose atsispindėtų vienodų teisių svarba, ir šiuo klausimu geriau suderinti ES pozicijas; primygtinai reikalauja, kad ES kalbėtų vienu balsu ir laikytųsi bendros ES pozicijos balsuodama JT žmogaus teisių taryboje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja, jog svarbu užtikrinti, kad ES, siekdama didinti savo patikimumą, aktyviai ir nuosekliai bendradarbiautų su JT žmogaus teisių mechanizmais, visų pirma su Trečiuoju komitetu, Generaline Asamblėja ir JT žmogaus teisių taryba; remia Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT), ES delegacijų Niujorke ir Ženevoje ir valstybių narių pastangas toliau didinti ES pozicijos žmogaus teisių klausimais Jungtinėse Tautose nuoseklumą; |
| --- | --- |

6.

Teminiai prioritetai

| 7. | pabrėžia žmogaus teisių srities NVO ir žmogaus teisių gynėjų svarbą skatinant ir ginant žmogaus teises; atkreipia dėmesį į tai, kad žmogaus teises ir pagrindines laisves reikia apsaugoti kiekvienu jų išraiškos aspektu, taip pat ir naujų technologijų sąlygomis; kartu su JT žmogaus teisių taryba reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie grasinimus pilietinės visuomenės organizacijų ir NVO, kurios bendradarbiavo su JT žmogaus teisių taryba atliekant visuotinį periodinį vertinimą, nariams ir represijas prieš juos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl dažnų ir vis dažnesnių bandymų mažinti pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių gynėjų galimybes veikti, be kita ko, priimamais kovos su terorizmu įstatymais; smerkia bet kokį smurtinį, priekabiavimo, bauginimo ar persekiojimo veiksmą, nukreiptą prieš žmogaus teisių gynėjus, pranešėjus apie pažeidimus, žurnalistus ar tinklaraštininkus, tiek internetinėje, tiek neinternetinėje erdvėje; ragina visas valstybes, be kita ko, ypač atsižvelgiant į visas pažeidžiamas grupes, skatinti ir užtikrinti saugią ir palankią aplinką, kurioje NVO, pilietinė visuomenė, žurnalistai ir žmogaus teisių gynėjai galėtų veikti nepriklausomai ir be trukdžių; dar kartą ragina tas valstybes, kurios priėmė nepriklausomų žmogaus teisių organizacijų veiklą ribojančius įstatymus, juos panaikinti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad laisva, nepriklausoma ir nešališka žiniasklaida yra vienas svarbiausių demokratinės visuomenės pagrindų, nes tokioje visuomenėje atviroms diskusijoms tenka esminis vaidmuo; pritaria tam, kad būtų paskirtas JT generalinio sekretoriaus specialusis įgaliotinis žurnalistų saugumo klausimu; ragina visuose tarptautiniuose forumuose kelti žodžio laisvės internete, skaitmeninės laisvės ir laisvo bei atviro interneto svarbos klausimus; ragina mažinti skaitmeninę atskirtį ir užtikrinti neribojamą prieigą prie informacijos ir komunikacijos, taip pat užtikrinti necenzūruojamą prieigą prie interneto; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad teisė į asociacijų ir susirinkimų laisvę tebėra didžiulė problema; labai palankiai vertina specialiojo pranešėjo teisių į taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę klausimais Mainos Kiai darbą; ragina visas valstybes deramai atsižvelgti į ataskaitas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina visas valstybes sparčiai ratifikuoti Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto ir Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvius protokolus, pagal kuriuos nustatomi skundų ir tyrimų mechanizmai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prieštarauja bet kokios rūšies diskriminacijai ir persekiojimui dėl bet kokios priežasties ar statuso, tokios kaip rasė, odos spalva, kalba, religija ar tikėjimas, lytinė tapatybė ir seksualinė orientacija, socialinė kilmė, kasta, kilmė, amžius arba negalia; remia ES bendradarbiavimą su pagal specialiąsias procedūras paskirtais asmenimis, įskaitant naują nepriklausomą ekspertą apsaugos nuo smurto ir diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės klausimais; ragina ES toliau aktyviai skatinti lygybę ir nediskriminavimą, kovoti su smurtu prieš bet kokį asmenį ir su bet kokio asmens diskriminacija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | išreiškia susirūpinimą tuo, kad daug asmenų individualiai ar kolektyviai kenčia nuo valstybių ir nevalstybinių subjektų daromų teisės į religijos ar tikėjimo laisvę pažeidimų – tokie pažeidimai lemia diskriminaciją, nelygybę ir stigmatizavimą; primena, kad reikia kovoti su netolerancija ir diskriminacija dėl religijos ar tikėjimo, siekiant užtikrinti pagarbą ir kitoms susijusioms žmogaus teisėms, pavyzdžiui, žodžio laisvei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES dėti pastangas užtikrinti didesnę religinių ir etninių mažumų apsaugą nuo persekiojimo ir smurto ir panaikinti įstatymus, pagal kuriuos kriminalizuojama šventvagystė ir apostazė – tuo naudojamasi kaip religinių ir etninių mažumų ir netikinčių asmenų persekiojimo pretekstu; ragina remti specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais veiklą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | griežtai ragina ES toliau laikytis visiško mirties bausmės netoleravimo požiūrio ir ragina ES toliau siekti stiprinti tarpregioninę paramą kitai JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijai dėl mirties bausmės moratoriumo; teigiamai vertina 2015 m. Kongo Respublikos, Fidžio ir Madagaskaro priimtą sprendimą panaikinti mirties bausmę už bet kokius nusikaltimus; smerkia tai, kad kai kuriose šalyse, įskaitant Bangladešą, Bahreiną, Baltarusiją, Čadą, Indiją, Indoneziją, Kuveitą, Omaną ir Pietų Sudaną, vėl pradėtos vykdyti mirties bausmės; taip pat smerkia tai, kad, kaip pranešama, daugėja mirties nuosprendžių – ypač jų padaugėjo Kinijoje, Egipte, Irane, Nigerijoje, Pakistane ir Saudo Arabijoje; primena šių valstybių valdžios institucijoms, kad šios valstybės yra Vaiko teisių konvencijos šalys, o pagal šią konvenciją griežtai draudžiama skirti mirties bausmę už nusikaltimus, kuriuos padarė jaunesni nei 18 metų asmenys; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina ES atvirai remti JT veiklą, kuria siekiama panaikinti kankinimą ir kitą žiaurų, nežmonišką ir žeminantį elgesį arba baudimą, masines egzekucijas ir kitas mirties bausmes, be kita ko už nusikalstamas veikas, susijusias su narkotikais, ir prašo EIVT visų lygių dialoguose ir forumuose padidinti ES pastangas, siekiant kovoti su neatidėliotinai vykdomomis mirties bausmėmis, kankinimu ir kitu netinkamu elgesiu, kaip nustatyta ES kovos su kankinimu ir kitokiu žiauriu, nežmonišku ar žeminančiu elgesiu ir baudimu trečiosiose šalyse politikos gairėse; ragina visuotinai ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti JT konvenciją prieš kankinimą ir jos fakultatyvų protokolą; pažymi, kad itin svarbu remti kankinimo prevenciją, be kita ko, stiprinti pagal fakultatyvų protokolą sukurtus nacionalinius prevencinius mechanizmus, ir užtikrinti nuolatinę paramą kankinimo aukų reabilitacijai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad visame pasaulyje toliau nuolat vykdomi sunkūs žmogaus teisių pažeidimai; tvirtai remia Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT), kuris yra svarbiausia institucija siekiant užtikrinti nusikaltimus padariusių asmenų atsakomybę ir padėti genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų aukoms siekti teisingumo remiantis papildomumo principu; ragina visas šalis teikti politinę, diplomatinę, finansinę ir logistinę paramą kasdienei TBT veiklai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina ES toliau stiprinti TBT veiklą; ragina Teismą, JT ir jos įstaigas ir JT Saugumo Tarybą palaikyti tvirtą dialogą ir bendradarbiauti; ragina visas JT valstybes nares prisijungti prie Teismo, t. y. ratifikuoti Romos statutą, ir ragina ratifikuoti Kampalos pakeitimus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kuo griežčiausiai smerkia tebevykdomus sunkius žmogaus teisių pažeidimus, ypač tuos, kuriuos daro grupuotė „Islamo valstybė“ / „Da’esh“ , ir grupuotės „Boko Haram“ išpuolius prieš vaikus, taip pat kitų teroristinių ar sukarintų organizacijų vykdomus kitus išpuolius prieš civilius, visų pirma moteris ir vaikus; smerkia, tai, kad dažnai ir plačiai naikinamas kultūros paveldas, ir ragina remti atitinkamas pastangas, dedamas įvairiuose JT forumuose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smerkia tai, kad nesilaikoma tarptautinės humanitarinės teisės, ir reiškia didelį susirūpinamą dėl visame pasaulyje didėjančio civilių aukų per ginkluotus konfliktus skaičiaus ir dėl mirtinų išpuolių prieš ligonines, mokyklas, humanitarinius konvojus ir kitus civilinius taikinius; primygtinai prašo, kad JT žmogaus teisių tarybos posėdžiuose dėl padėties konkrečiose šalyse ir atitinkamose pagal visuotinio periodinio vertinimo mechanizmą rengiamose ataskaitose būtų tinkamai atsižvelgiama į tokius pažeidimus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina ES aktyviai dirbti siekiant įgyvendinti iniciatyvą, pagal kurią JT pripažintų genocidą, vadinamosios ISIL / „Da'esh“ vykdomą prieš etnines ir religines mažumas, o TBT būtų perduotos bylos dėl įtariamų nusikaltimais žmoniškumui, karo nusikaltimais ir genocidu; ragina Teismą, JT bei jų agentūras ir JT Saugumo Tarybą palaikyti tvirtą dialogą ir bendradarbiauti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina ES paraginti visas valstybes savo atitinkamose vystymosi politikos srityse daugiausia dėmesio skirti žmogaus teisėms ir įgyvendinti 1986 m. JT Deklaraciją dėl teisės į vystymąsi; palankiai vertina tai, kad UNHRC neseniai paskyrė specialųjį pranešėją teisės į vystymąsi klausimais, o jo įgaliojimai apima pastangas įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir kitus vystomojo bendradarbiavimo tarptautinius susitarimus padėti skatinti, saugoti ir įgyvendinti teisę į vystymąsi; atkreipia dėmesį į tai, kad visų asmenų žmogaus teisės privalo būti įtrauktos į visus Darbotvarkės iki 2030 m. tikslus ir uždavinius; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina ES toliau didinti moterų ir vyrų lygybę ir vykdant savo veiklą bei programas aktyviai remti JT Moterys darbą ir lyčių aspekto integravimo iniciatyvas; ragina nuolat remti priemones, kuriomis stiprinamas moterų ir mergaičių įgalėjimas ir siekiama panaikinti visų formų smurtą prieš moteris ir mergaites, įskaitant smurtą dėl lyties, ir visų formų moterų ir mergaičių diskriminaciją; primygtinai reikalauja ES ieškoti galimybių įgyvendinti tarpregionines iniciatyvas moterų teisėms propaguoti, saugoti ir užtikrinti, visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti tiek Pekino veiksmų platformą, tiek Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą, ir primena, kad ji tebėra įsipareigojusi užtikrinti lytines ir reprodukcines teises šioje srityje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena ES įsipareigojimą įtraukti žmogaus teisių ir lyties aspekto klausimus pagal šioje srityje svarbias JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 (2000 m.) ir Nr. 1820 (2008 m.) dėl moterų, taikos ir saugumo; ragina ES tarptautiniu lygiu siekti, kad būtų pripažįstama pridėtinė vertė, kurią teikia moterų dalyvavimas užkertant kelią konfliktams ir juos sprendžiant, vykdant taikos kūrimo operacijas, teikiant humanitarinę pagalbą, vykdant atstatymo darbus po konfliktų ir užtikrinant ilgalaikį susitaikymą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gina ES toliau remti vaikų teises, visų pirma padedant užtikrinti vaikų prieigą prie vandens, sanitarinių sąlygų, sveikatos priežiūros ir švietimo, įskaitant tokios prieigos užtikrinimą konflikto zonose ir pabėgėlių stovyklose, ir panaikinant vaikų darbą, vaikų ėmimą į karo tarnybą, laisvės atėmimą, kankinimą, neteisėtą prekybą, vaikų, ankstyvas ir priverstines santuokas, seksualinį išnaudojimą ir žalingą praktiką, pvz., moterų lyties organų žalojimą; ragina remti ir stiprinti JT tarptautines pastangas siekiant nutraukti vaikų naudojimą ginkluotuose konfliktuose, taip pat veiksmingiau mažinti konflikto ir padėties po konflikto poveikį moterims ir merginoms; ragina JT valstybes nares laikytis jų sudarytose sutartyse nustatytų pareigų ir įsipareigojimų pagal 1989 m. priimtą Vaiko teisių konvenciją siekiant apsaugoti visų vaikų teises šių šalių jurisdikcijoje ir nepaisant vaikų teisinio statuso bei jų nediskriminuojant jokiu pagrindu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes skatinti neįgaliųjų teises, įskaitant jų dalyvavimą lygiomis teisėmis ir socialinę įtrauktį; ragina visas valstybes ratifikuoti ir įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina ES bendradarbiauti su partneriais įgyvendinant JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, taip pat imtis priemonių, kuriomis kuo daugiau valstybių būtų skatinama priimti nacionalinius veiksmų planus ir dalyvauti JT darbo grupių ir Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro veikloje; dar kartą ragina visas valstybes ir ES aktyviai ir konstruktyviai dalyvauti siekiant nedelsiant sukurti teisiškai privalomą priemonę, pagal kurią laikantis tarptautinės žmogaus teisių teisės aktų būtų reglamentuojama tarptautinių korporacijų ir kitų verslo įmonių veikla siekiant užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams, juos tirti, atlyginti jų sukeltą žalą ir sudaryti galimybes naudotis teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teigiamai vertina JT Niujorko deklaraciją dėl pabėgėlių ir migrantų, kurioje aptartas intensyvaus pabėgėlių ir migrantų judėjimo klausimas ir dėl kurios buvo sudarytas pasaulinis susitarimas dėl visapusiško atsako į pabėgėlius sistemos, ir duotą įsipareigojimą, taikomą migrantams ir pabėgėliams, kuriuo siekiama gelbėti gyvybes, patenkinti konkrečius poreikius, kovoti su rasizmu ir ksenofobija, taip pat prekyba žmonėmis, užtikrinti vienodą pripažinimą ir apsaugą prieš įstatymą, ir užtikrinti, kad su migrantais ir pabėgėliais susiję klausimai būtų įtraukti į nacionalinius vystymosi planus; ragina visas susijusias šalis užtikrinti politinį dalyvavimą, finansavimą ir konkrečius solidarius veiksmus paremiant Niujorko pabėgėlių ir migrantų deklaracija, ir primena, kad migracijos klausimas toliau turėtų būti nagrinėjamas ne tik Europos, bet ir pasauliniu lygmeniu; ragina ES ir jos valstybes nares imtis vadovauti šioms tarptautinėms pastangoms ir, atsižvelgiant į savo pareigas pagal tarptautinę teisę, laikytis įsipareigojimų saugoti prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių, migrantų ir visų perkeltųjų asmenų, ypač moterų, vaikų ir pažeidžiamų grupių, įskaitant neįgaliuosius, žmogaus teises; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad migrantų grąžinimas turėtų būti vykdomas tik visapusiškai gerbiant jų teises ir tik tuo atveju, kai atitinkamose šalyse užtikrinama jų teisių apsauga; ragina vyriausybes nutraukti savavališką migrantų, įskaitant nepilnamečius, suėmimą ir sulaikymą; ragina visas valstybes, remiantis Vaiko teisių konvencija, imtis konkrečių priemonių, kurios atitiktų vaikų pabėgėlių ir migrantų interesus, ir nustatyti priemones, kuriomis būtų stiprinamos vaiko apsaugos sistemos, įskaitant socialinių darbuotojų ir kitų specialistų grupių mokymą ir darbą su NVO; ragina visas valstybes ratifikuoti ir įgyvendinti Tarptautinę konvenciją dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad svarbu skatinti žmogaus teisių, įskaitant pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises, visuotinumą ir nedalumą, kaip nustatyta Lisabonos sutarties 21 straipsnyje ir bendrosiose nuostatose dėl Sąjungos išorės veiksmų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad būtina laikytis teisėmis pagrįsto požiūrio ir pagarbą žmogaus teisėms integruoti į visą ES politiką, įskaitant prekybos, investicijų, viešųjų paslaugų, vystomojo bendradarbiavimo ir migracijos politiką, taip pat į bendrą saugumo ir gynybos politiką; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primena, kad vidaus ir išorės veiksmų nuoseklumas žmogaus teisių srityje nepaprastai svarbus ES žmogaus teisių politikos patikimumui jai palaikant santykius su trečiosiomis šalimis, ir šiuo požiūriu ragina ES vykdyti savo įsipareigojimus; |
| --- | --- |

32.

Baltarusija

| 33. | reiškia didelį susirūpinimą dėl tebevaržomos saviraiškos laisvės ir taikių susirinkimų bei asociacijų laisvės; smerkia tai, kad persekiojami ir kalinami nepriklausomi ir opozicijos žurnalistai ir žmogaus teisių aktyvistai; smerkia, kad toliau vykdoma mirties bausmė; ragina per 35-ąją Žmogaus teisių tarybos sesiją atnaujinti JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Baltarusijoje klausimais įgaliojimus ir ragina vyriausybę visapusiškai bendradarbiauti su specialiuoju pranešėju ir įsipareigoti įgyvendinti ilgai lauktas reformas siekiant apsaugoti žmogaus teises, be kita ko, įgyvendinant specialiojo pranešėjo ir kitų žmogaus teisių organų pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

33.

Burundis

| 34. | reiškia savo gilų susirūpinimą dėl blogėjančios politinės ir saugumo padėties Burundyje ir didėjančio šalį paliekančių žmonių skaičiaus; smerkia nuo 2015 m. Burundyje vykdomus smurto veiksmus, dėl kurių pasitaikė mirčių, kankinimo atvejų ir tikslinio smurto prieš moteris, įskaitant grupinius žaginimus ir persekiojimą; smerkia tūkstančių žmonių kalinimo ir šimtų tūkstančių gyventojų priverstinio perkėlimo, spaudos ir žodžio laisvės pažeidimo atvejus, taip pat smerkia plačiai paplitusį nebaudžiamumą už tokius veiksmus; remia ES Tarybos sprendimą, žlugus pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį pradėtoms diskusijoms, sustabdyti tiesioginę finansinę paramą Burundžio administracijai, įskaitant biudžeto paramą, tačiau teikti visą finansinę paramą gyventojams ir humanitarinę pagalbą tiesioginiais kanalais; visiškai pritaria tam, kad būtų įsteigta Burundžio problemų tyrimo komisija siekiant nustatyti asmenis, įtariamus padarius žmogaus teisių pažeidimus ir piktnaudžiavusius padėtimi šioje šalyje, kad jiems tektų prisiimti visą atsakomybę; ragina ES ir jos valstybes nares pasinaudoti savo įtaka siekiant užtikrinti, kad Burundis pradėtų visapusiškai bendradarbiauti su tyrimo komisija (TK) ir Taryba bei jos mechanizmais, konstruktyviai bendrauti su TK ir spręsti rimtas žmogaus teisių problemas; ragina Burundžio valdžios institucijas iš naujo apsvarstyti savo sprendimą pasitraukti iš TBT; |
| --- | --- |

34.

Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika (KLDR)

| 35. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios žmogaus teisių padėties KLDR; ragina KLDR vyriausybę vykdyti savo įsipareigojimus, nustatytus žmogaus teisių teisės aktuose, prie kurių ji prisijungusi, ir užtikrinti, kad humanitarinėms organizacijoms, nepriklausomiems žmogaus teisių stebėtojams ir JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių padėties Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje klausimais būtų leidžiama patekti į šią šalį ir kad su jais būtų tinkamai bendradarbiaujama; ragina KLDR sudaryti sąlygas nacionalinės ir tarptautinės žiniasklaidos žodžio ir spaudos laisvei, taip pat suteikti savo piliečiams necenzūruojamą prieigą prie interneto; griežtai smerkia sistemingą ir plataus masto mirties bausmės taikymą KLDR; ragina KLDR vyriausybę paskelbti visišką mirties bausmės vykdymo moratoriumą, siekiant artimiausiu metu panaikinti mirties bausmę; reikalauja, kad asmenys, KLDR padarę nusikaltimus žmoniškumui, būtų patraukti atsakomybėn, teisiami TBT ir kad jiems būtų taikomos tikslinės sankcijos; griežtai smerkia branduolinius bandymus kaip nereikalingą ir pavojingą provokaciją, taip pat JT Saugumo Tarybos rezoliucijų pažeidimą ir rimtą grėsmę taikai ir stabilumui Korėjos pusiasalyje ir Šiaurės Rytų Azijos regione; prašo atnaujinti specialiojo pranešėjo įgaliojimus; prašo pateikti ekspertų grupės pranešimą Generalinei Asamblėjai ir Saugumo Tarybai; rekomenduoja į rezoliuciją įtraukti pagrindines ekspertų ataskaitos rekomendacijas dėl atskaitomybės, įskaitant rekomendacijas dėl Seulo biuro kompetencijų papildymo suteikiant jam tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo kompetencijas, taip pat paskirti baudžiamojo teisingumo ekspertą, kuris padėtų imtis atskaitomybės užtikrinimo priemonių; |
| --- | --- |

35.

Kongo Demokratinė Respublika (KDR)

| 36. | smerkia saugumo pajėgų vykdomus sunkius žmogaus teisių pažeidimus ir jų nebaudžiamumą, ir ragina kaltus asmenis patraukti atsakomybėn; ypač ragina nuodugniai išnagrinėti žiauraus smurto prieš civilius gyventojus, įskaitant moterų žaginimo ir vaikų pavergimo, atvejus Rytų Konge; ragina pratęsti JT taikos palaikymo pajėgų Rytų Konge; ragina Tarybą apsvarstyti galimybę pagal Kotonu susitarimą išplėsti ribojamąsias priemones, pvz., ES tikslines sankcijas, įskaitant draudimus keliauti ir turto įšaldymą, kurios taikomos už smurto proveržius ir demokratinių procesų žlugdymą KDR atsakingiems asmenims, jei smurtas nesiliaus; primygtinai ragina KDR institucijas įgyvendinti 2016 m. gruodžio mėn. sudarytą susitarimą ir iki 2017 m. gruodžio mėn. su tarptautinių subjektų pagalba surengti rinkimus; ragina UNHRC toliau atidžiai stebėti padėtį KDR, kol bus surengti rinkimai ir bus pereita prie demokratinės tvarkos, ir ragina Vyriausiojo komisaro biurą tam tikrais atvejais informuoti Tarybą apie padėtį KDR ir prireikus imtis griežtesnių veiksmų; |
| --- | --- |

36.

Gruzijos Abchazijos regionai ir Cchinvalio regionas / Pietų Osetija

| 37. | tebėra susirūpinęs dėl žodžio ir žiniasklaidos laisvės, taip pat dėl to, kad stebėtojai neturi galimybių patekti į Rusijos neteisėtai okupuotus Abchazijos regionus ir Cchinvalio regioną Pietų Osetijoje, kur žmogaus teisių pažeidimai tebėra plačiai paplitę; ragina stiprinti Tbilisio kontroliuojamoje teritorijoje ir abiejuose okupuotuose regionuose gyvenančių žmonių tarpusavio ryšius; ragina be išlygų gerbti Gruzijos suverenumą ir teritorinį vientisumą, taip pat jos tarptautiniu mastu pripažintų sienų neliečiamumą; pabrėžia, kad reikia užtikrinti saugų ir orų pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų grįžimą į jų nuolatines gyvenamąsias vietas; ragina Gruzijos vyriausybę imtis atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų toliau įgyvendinamos visuotinio periodinio vertinimo metu pateiktos rekomendacijos; |
| --- | --- |

37.

Mianmaras / Birma

| 38. | yra labai susirūpinęs dėl pranešimų apie smurtinius susidūrimus šiaurinėje Rachinų valstijos dalyje ir apgailestauja dėl žuvusių žmonių, sunaikintų pragyvenimo šaltinių ir būstų, taip pat dėl, kaip pranešama, neproporcingo Mianmaro ginkluotųjų pajėgų jėgos naudojimo; ragina karines ir saugumo pajėgas nedelsiant nutraukti rohinjų žudymą, persekiojimą ir jų žaginimus, taip pat jų namų deginimą; reikalauja, kad Mianmaro vyriausybė ir civilinės valdžios institucijos nedelsiant nutrauktų siaubingą rohinjų mažumos diskriminavimą ir atskyrimą; ragina apsaugoti rohinjų teises ir garantuoti visų Mianmaro / Birmos piliečių saugumą, apsaugą ir lygybę; palankiai vertina Mianmaro / Birmos vyriausybės sprendimą taiką ir nacionalinį susitaikymą laikyti svarbiausiu prioritetu; palankiai vertina Mianmaro / Birmos vyriausybės pranešimą, kad įsteigta pastarojo meto smurto Rachinų valstijoje tyrimo komisija; pabrėžia, kad būtina vykdyti tinkamą kaltininkų baudžiamąjį persekiojimą ir užtikrinti tinkamas nukentėjusių nuo pažeidimų asmenų galimybes ginti savo teises; ragina Mianmaro / Birmos vyriausybę tęsti demokratizacijos procesą ir gerbti teisinės valstybės principą, žodžio laisvę ir pagrindines žmogaus teises; ragina ES ir jos valstybes nares remti atnaujintus specialiojo pranešėjo Mianmaro / Birmos klausimais įgaliojimus; |
| --- | --- |

38.

Okupuotoji Palestinos Teritorija

| 39. | reiškia didelį susirūpinimą dėl užsitęsusio Artimųjų Rytų taikos proceso ir ragina nedelsiant įtikinamai atnaujinti pastangas siekti taikos; yra susirūpinęs dėl humanitarinės padėties ir žmogaus teisių pažeidimų Okupuotojoje Palestinos Teritorijoje, kaip nurodyta jo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliucijoje dėl ES vaidmens Artimųjų Rytų taikos procese (3); pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės turi nuolat dalyvauti stebint, kaip įgyvendinamos UNHRC rezoliucijos dėl pažeidimų ir smurto, pvz., 2015 m. liepos 3 d. rezoliucija „Atsakomybės už visus tarptautinės teisės pažeidimus Okupuotojoje Palestinos Teritorijoje, įskaitant Rytų Jeruzalę, ir teisingumo užtikrinimas“; atkreipia dėmesį į TBT vykdomą preliminarų tyrimą; dar kartą tvirtina, kad visapusiškai remia TBT ir tarptautinę baudžiamojo teisingumo sistemą; todėl primena JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus (4) ir ragina EIVT teikti Parlamentui ataskaitas apie ES finansuojamų objektų ir projektų sunaikinimą ir jiems padarytą žalą; pabrėžia, kad visos šalys turi toliau laikytis ugnies nutraukimo Gazos ruože susitarimo, ir ragina nutraukti blokadą; ragina ir izraeliečius, ir palestiniečius vengti veiksmų, kurie galėtų sukelti tolesnį konflikto eskalavimą, be kita ko, neapykantą kurstančių kalbų ir neapykantos skatinimo visuomeninėje sferoje, vienašalių priemonių, kurios galėtų nulemti derybų rezultatus ir kelia grėsmę dviejų valstybių sambūviu grindžiamo sprendimo įgyvendinamumui; pabrėžia, kad bet koks ilgalaikis konflikto sprendimas gali būti pasiektas tik regiono kontekste, dalyvaujant visoms susijusioms šalims regione ir remiant tarptautinei bendruomenei; |
| --- | --- |

39.

Pietų Sudanas

| 40. | ragina visas šalis nebevykdyti žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų, įskaitant tarptautiniais nusikaltimais laikomus pažeidimus, tokius kaip neteisminės egzekucijos, prieš atskiras etnines grupes nukreiptas smurtas, su konfliktu susijęs seksualinis smurtas, įskaitant žaginimus, taip pat smurtas dėl lyties, vaikų verbavimas ir naudojimas, priverstinio dingimo atvejai, savavališki suėmimai ir kalinimas; pažymi, kad Sudano vyriausybė 2016 m. kovo 16 d. pasirašė Susitarimą dėl veiksmų plano ir vėliau patikslino savo įsipareigojimus įtraukti kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus į nacionalinį dialogą ir laikytis visų sprendimų, priimtų opozicijos šalių ir nacionalinio dialogo iniciatyvinio komiteto, vadinamojo 7 + 7 mechanizmo; primygtinai pabrėžia, kad visos šalys turi laikytis savo įsipareigojimų, ir ragina tęsti dialogą siekiant susitarti dėl galutinio ugnies nutraukimo; ragina ES ir jos valstybes nares toliau laikytis įsipareigojimo remti Afrikos Sąjungos pastangas užtikrinti taiką Sudane ir remti Sudano žmones jiems pereinant prie vidaus pastangomis reformuotos demokratijos; ragina ES ir jos valstybes nares atnaujinti Žmogaus teisių komisijos Pietų Sudane įgaliojimus ir stiprinti jos vaidmenį, kad ji galėtų atlikti piktnaudžiavimo žmogaus teisėmis atvejų tyrimus ir parengtų lytinio smurto padėties apžvalgą; pritaria, kad šios komisijos rekomendacijos būtų įtrauktos į ataskaitą, kuri turi būti perduodama JT Generalinei Asamblėjai ir Saugumo Tarybai; |
| --- | --- |

40.

Sirija

| 41. | kuo griežčiausiai smerkia žiaurumus ir plačiai paplitusius žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, kuriuos, padedant Rusijai ir Iranui, padarė B. al-Assado režimo pajėgos, taip pat žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, kuriuos padarė valstybiniai ir nevalstybiniai veikėjai, įskaitant ginkluotas teroristų grupuotes, visų pirma grupuotė ISIS („Da’esh“), kurios nusikaltimai gali būti prilyginami genocidui, ir „Jabhat Fateh al-Sham“ („Al Nusra“ frontas) bei kitos džihadistų grupuotės; pabrėžia, kad reikia toliau tirti, kaip visos šalys Sirijoje naudoja ir naikina cheminius ginklus, ir apgailestauja dėl Rusijos ir Kinijos sprendimo blokuoti naują JT Saugumo Tarybos rezoliuciją dėl cheminių ginklų naudojimo; dar kartą ragina užtikrinti visapusiškas galimybes nekliudomai teikti humanitarinę pagalbą ir užtikrinti, kad asmenys, kurie Sirijoje padarė karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmoniškumui, atsakytų už pasekmes ir būtų patraukti atsakomybėn; remia ES iniciatyvą dėl padėties Sirijoje kreiptis į TBT ir ragina JT Saugumo Tarybą imtis veiksmų siekiant šio tikslo; remia TK įgaliojimus atlikti specialų padėties Alepe tyrimą, kurio išvados turėtų būti pateiktos ne vėliau kaip kovo mėn. vyksiančioje 34-ojoje UNHRC sesijoje, ir prašo, kad ataskaita būtų pateikta Generalinei Asamblėjai ir Saugumo Tarybai; |
| --- | --- |

41.

Ukraina

| 42. | apgailestauja dėl to, kad dėl tebesitęsiančios Rusijos agresijos itin pablogėjo humanitarinė padėtis Donbaso regione ir kad Ukrainos ir tarptautinėms humanitarinėms organizacijoms neleidžiama patekti į okupuotus regionus; reiškia didelį susirūpinimą dėl humanitarinių su gyvenimo sąlygomis susijusių problemų, su kuriomis susiduria daugiau kaip 1,5 mln. šalies viduje perkeltų asmenų; reiškia savo gilų susirūpinimą dėl nuolatinio su konfliktu susijusio lytinio smurto; yra labai susirūpinęs dėl žmogaus teisių pažeidimų Kryme, visų pirma nukreiptų prieš Krymo totorius; pabrėžia, kad reikia padidinti ES finansinę paramą Ukrainai; pakartoja, kad yra tvirtai įsipareigojęs Ukrainos suverenitetui, nepriklausomybei ir jos vienybei bei teritoriniam vientisumui, tarptautiniu mastu pripažintoms sienų riboms ir jos laisvam bei suvereniam pasirinkimui eiti Europos keliu; ragina visas šalis nedelsiant įgyvendinti taikią okupuoto Krymo pusiasalio reintegraciją į Ukrainos teisės sistemą, palaikant politinį dialogą bei visapusiškai laikantis tarptautinės teisės nuostatų; ragina EIVT ir Tarybą didinti spaudimą Rusijos Federacijai, kad pastaroji leistų tarptautinėms organizacijoms patekti į Krymą, siekiant stebėti žmogaus teisių padėtį, atsižvelgiant į vykstančius rimtus pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių pažeidimus pusiasalyje, ir įsteigti nuolatinę tarptautinę stebėjimo misiją bei taikyti konvencijomis pagrįstus mechanizmus; be to, ragina visapusiškai įgyvendinti Minsko susitarimą, todėl pritaria, kad būtų pratęstos sankcijos Rusijai, kol bus grąžintas Krymas; primena, kad visos konflikto šalys privalo imtis visų įvykdomų priemonių, kad apsaugotų savo kontroliuojamus civilius gyventojus nuo karo veiksmų poveikio; remia ir skatina interaktyvų dialogą, kuris bus surengtas 34-ojoje UNHRC sesijoje; |
| --- | --- |

42.

Jemenas

| 43. | yra labai susirūpinęs dėl katastrofiškos humanitarinės padėties Jemene; dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą toliau remti Jemeną ir Jemeno gyventojus; smerkia tai, kad nuo tarptautinę humanitarinę teisę ir tarptautinę žmogaus teisių teisę pažeidžiančių kariaujančių šalių veiksmų kenčia civiliai, kurie atsiduria netoleruotinoje padėtyje; pabrėžia, kad pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę ir tarptautinę humanitarinę teisę griežtai draudžiama verbuoti vaikus ir juos naudoti ginkluotame konflikte, o jaunesnių nei penkiolikos metų vaikų verbavimas gali būti pripažįstamas karo nusikaltimu; ragina visas šalis nedelsiant paleisti tokius vaikus ir susilaikyti nuo jų verbavimo; primygtinai ragina visas šalis sumažinti įtampą ir nedelsiant nutraukti ugnį ir užtikrinti stabilumą, kuris padės politiškai, integruotai ir derybomis išspręsti konfliktą; šiomis aplinkybėmis visapusiškai remia JT specialiojo pasiuntinio Jemene Ismaïlo Ouldo Cheikho Ahmedo pastangas, taip pat 2016 m. spalio mėn. Žmogaus teisių tarybos rezoliucijos 33/16 įgyvendinimą – joje reikalaujama, kad JT bendradarbiautų su nacionaline nepriklausoma tyrimo komisija, ir remiamos visos pastangos atlikti nepriklausomą tarptautinį tyrimą siekiant panaikinti nebaudžiamumo aplinką Jemene; ragina ES valstybes nares remti mėginimus parengti pareiškimą, kuriuo būtų išreikštas nerimas dėl Jemene daromų pažeidimų ir piktnaudžiavimo atvejų, ir ragina šiuos pažeidimus išsamiai ir nešališkai ištirti; ragina vyriausiąjį komisarą tarp sesijų teikti informacinius pranešimus, kad UNHRC būtų reguliariai informuojama apie jo vykdomų tyrimų rezultatus; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT generaliniam sekretoriui, 71-osios JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0317.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0502.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0318.

(4)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/125

---

P8_TA(2017)0092

Bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinė, teisinė ir institucinė reikšmė: Lisabonos sutarties suteiktos galimybės

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos konstitucinio, teisinio ir institucinio poveikio. Lisabonos sutarties teikiamos galimybės (2015/2343(INI))

(2018/C 263/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) V antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) V antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 36 straipsnį dėl Europos Parlamento vaidmens vykdant bendrą užsienio, saugumo ir gynybos politiką; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 36 straipsnį dėl Europos Parlamento vaidmens vykdant bendrą užsienio, saugumo ir gynybos politiką;

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 42 straipsnio 2, 3, 6 ir 7 dalis ir 45 bei 46 straipsnius dėl laipsniško bendros gynybos politikos formavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 42 straipsnio 2, 3, 6 ir 7 dalis ir 45 bei 46 straipsnius dėl laipsniško bendros gynybos politikos formavimo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarčių protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarčių protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Sutarčių protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarčių protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. gruodžio 20 d., 2015 m. birželio 26 d. ir 2016 m. gruodžio 15 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. gruodžio 20 d., 2015 m. birželio 26 d. ir 2016 m. gruodžio 15 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d., 2014 m. lapkričio 18 d., 2015 m. gegužės 18 d., 2016 m. birželio 27 d. ir 2016 m. lapkričio 14 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d., 2014 m. lapkričio 18 d., 2015 m. gegužės 18 d., 2016 m. birželio 27 d. ir 2016 m. lapkričio 14 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją „ES kintančioje pasaulinėje aplinkoje. Labiau tarpusavyje sujungtas, prieštaringesnis ir sudėtingesnis pasaulis“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją „ES kintančioje pasaulinėje aplinkoje. Labiau tarpusavyje sujungtas, prieštaringesnis ir sudėtingesnis pasaulis“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją „ES tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygos: politinis ir operatyvinis aspektai“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją „ES tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygos: politinis ir operatyvinis aspektai“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl Europos gynybos sąjungos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl Europos gynybos sąjungos (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl tarpusavio gynybos sąlygos (ES sutarties 42 straipsnio 7 dalis) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl tarpusavio gynybos sąlygos (ES sutarties 42 straipsnio 7 dalis) (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (7) (Finansinis reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (7) (Finansinis reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2015/1835, kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2015/1835, kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai (8),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. sausio 22 d. Tarybos sprendimą 2001/78/BUSP dėl Politinio ir saugumo komiteto įsteigimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. sausio 22 d. Tarybos sprendimą 2001/78/BUSP dėl Politinio ir saugumo komiteto įsteigimo (9),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 8 d. Hagoje, 2015 m. rugsėjo 6 d. Liuksemburge, 2015 m. kovo 6 d. Rygoje, 2014 m. lapkričio 7 d. Romoje, 2014 m. balandžio 4 d. Atėnuose, 2013 m. rugsėjo 6 d. Vilniuje, 2013 m. kovo 25 d. Dubline ir 2012 m. rugsėjo 10 d. Pafose vykusių tarpparlamentinių konferencijų bendros užsienio ir saugumo politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos klausimais galutines išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 8 d. Hagoje, 2015 m. rugsėjo 6 d. Liuksemburge, 2015 m. kovo 6 d. Rygoje, 2014 m. lapkričio 7 d. Romoje, 2014 m. balandžio 4 d. Atėnuose, 2013 m. rugsėjo 6 d. Vilniuje, 2013 m. kovo 25 d. Dubline ir 2012 m. rugsėjo 10 d. Pafose vykusių tarpparlamentinių konferencijų bendros užsienio ir saugumo politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos klausimais galutines išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į Šiaurės Atlanto sutartį, pasirašytą 1949 m. balandžio 4 d. Vašingtone (Kolumbijos apyg.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Šiaurės Atlanto sutartį, pasirašytą 1949 m. balandžio 4 d. Vašingtone (Kolumbijos apyg.),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 14 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pristatytą dokumentą „Saugumo ir gynybos įgyvendinimo planas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 14 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pristatytą dokumentą „Saugumo ir gynybos įgyvendinimo planas“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 7 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos bei Europos gynybos agentūros vadovės pažangos ataskaitą dėl 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 7 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos bei Europos gynybos agentūros vadovės pažangos ataskaitą dėl 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadų įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 8 d. Europos Vadovų Tarybos ir Europos Komisijos pirmininkų bei NATO generalinio sekretoriaus bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 8 d. Europos Vadovų Tarybos ir Europos Komisijos pirmininkų bei NATO generalinio sekretoriaus bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 23 d. Jungtinės Karalystės referendumo rezultatą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 23 d. Jungtinės Karalystės referendumo rezultatą;

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 9–18 d. 28 valstybėse narėse atliktos specialios Europos Parlamento „Eurobarometro“ apklausos rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 9–18 d. 28 valstybėse narėse atliktos specialios Europos Parlamento „Eurobarometro“ apklausos rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos gynybos veiksmų plano (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos gynybos veiksmų plano (COM(2016)0950),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0042/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0042/2017),

| A. | kadangi Europos Sąjunga yra pasiryžusi formuoti bendrą gynybos politiką, pagal kurią bus vykdoma bendra gynyba, taip stiprinant jos vienybę, strateginę autonomiją ir didinant integraciją, siekiant skatinti taiką, saugumą ir stabilumą Europos kaimynystėje ir pasaulyje; kadangi sprendimus bendros gynybos srityje Europos Vadovų Taryba privalo priimti vieningai ir juos dar turi patvirtinti valstybės narės pagal savo konstitucinius reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga yra pasiryžusi formuoti bendrą gynybos politiką, pagal kurią bus vykdoma bendra gynyba, taip stiprinant jos vienybę, strateginę autonomiją ir didinant integraciją, siekiant skatinti taiką, saugumą ir stabilumą Europos kaimynystėje ir pasaulyje; kadangi sprendimus bendros gynybos srityje Europos Vadovų Taryba privalo priimti vieningai ir juos dar turi patvirtinti valstybės narės pagal savo konstitucinius reikalavimus;

| B. | kadangi dėl susidariusių naujų geopolitinių ir geostrateginių aplinkybių – dominuoja Azijos, o ne euroatlantinis regionas – ir atsiradusių naujų subjektų, taip pat iškilus naujoms realioms grėsmėms ir atsiradus naujoms veiklos sritims, matyti, kad valstybės negali vienos atremti naujų pavojų ir reikia užtikrinti bendrą atsaką; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl susidariusių naujų geopolitinių ir geostrateginių aplinkybių – dominuoja Azijos, o ne euroatlantinis regionas – ir atsiradusių naujų subjektų, taip pat iškilus naujoms realioms grėsmėms ir atsiradus naujoms veiklos sritims, matyti, kad valstybės negali vienos atremti naujų pavojų ir reikia užtikrinti bendrą atsaką;

| C. | kadangi apskaičiuota, kad ES masto veiksmų nebuvimo kaina saugumo ir gynybos srityje būtų daugiau nei 100 mlrd. EUR per metus, ir kadangi ES veiksmingumo lygis sudaro 10–15 proc. Jungtinių Amerikos Valstijų veiksmingumo lygio; |
| --- | --- |

C.

kadangi apskaičiuota, kad ES masto veiksmų nebuvimo kaina saugumo ir gynybos srityje būtų daugiau nei 100 mlrd. EUR per metus, ir kadangi ES veiksmingumo lygis sudaro 10–15 proc. Jungtinių Amerikos Valstijų veiksmingumo lygio;

| D. | kadangi blogėjant padėčiai pasaulyje aiškiai matyti, kaip svarbu gerinti valstybių narių bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija ir geriausia patirtimi, taip pat reikia iš esmės padidinti ES karines išlaidas naudojant šiam tikslui skirtų nuosavų išteklių šaltinį; |
| --- | --- |

D.

kadangi blogėjant padėčiai pasaulyje aiškiai matyti, kaip svarbu gerinti valstybių narių bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija ir geriausia patirtimi, taip pat reikia iš esmės padidinti ES karines išlaidas naudojant šiam tikslui skirtų nuosavų išteklių šaltinį;

| E. | kadangi jau ES steigėjai kėlė karinės ir gynybos integracijos tikslą, pagal kurį pagrindinis uždavinys buvo sukurti teisėtą bendrą gynybos mechanizmą ir išsaugoti taiką Europos žemyne; |
| --- | --- |

E.

kadangi jau ES steigėjai kėlė karinės ir gynybos integracijos tikslą, pagal kurį pagrindinis uždavinys buvo sukurti teisėtą bendrą gynybos mechanizmą ir išsaugoti taiką Europos žemyne;

| F. | kadangi ES sutarties 21 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 42 straipsnyje aiškiai apibrėžti BUSP ir BSGP srities tikslai ir uždaviniai, taip pat jų įgyvendinimo mechanizmai ir sistema; kadangi siekiant šių tikslų padaryta labai maža pažanga, nepaisant Parlamento ir Komisijos raginimų ir pasiūlymų juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES sutarties 21 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 42 straipsnyje aiškiai apibrėžti BUSP ir BSGP srities tikslai ir uždaviniai, taip pat jų įgyvendinimo mechanizmai ir sistema; kadangi siekiant šių tikslų padaryta labai maža pažanga, nepaisant Parlamento ir Komisijos raginimų ir pasiūlymų juos įgyvendinti;

| G. | kadangi, siekiant plėtoti BSGP, visų pirma reikia politinės valstybių narių valios, paremtos bendromis vertybėmis ir principais, taip pat bendrais interesais ir prioritetais, be to, reikia įsteigti institucinio bendradarbiavimo struktūras; kadangi BSGP turėtų būti veiksminga struktūruota bendra politika, kuria sukuriama pridėtinė vertė, o ne vien valstybėse narėse taikomų nacionalinės politikos krypčių visuma ar mažiausias bendras vardiklis; |
| --- | --- |

G.

kadangi, siekiant plėtoti BSGP, visų pirma reikia politinės valstybių narių valios, paremtos bendromis vertybėmis ir principais, taip pat bendrais interesais ir prioritetais, be to, reikia įsteigti institucinio bendradarbiavimo struktūras; kadangi BSGP turėtų būti veiksminga struktūruota bendra politika, kuria sukuriama pridėtinė vertė, o ne vien valstybėse narėse taikomų nacionalinės politikos krypčių visuma ar mažiausias bendras vardiklis;

| H. | kadangi 2015 m. lapkričio mėn. Prancūzijai pritaikius ES sutarties 42 straipsnio 7 dalies nuostatas buvo parodytas visų Sutarties nuostatų, susijusių su saugumu ir gynyba, potencialas; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2015 m. lapkričio mėn. Prancūzijai pritaikius ES sutarties 42 straipsnio 7 dalies nuostatas buvo parodytas visų Sutarties nuostatų, susijusių su saugumu ir gynyba, potencialas;

| I. | kadangi dabar pagal ES sutarties 42 straipsnio 2 dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 4 dalį ES turi kompetenciją apibrėžti ir įgyvendinti bendrą saugumo ir gynybos politiką, apimančią laipsnišką bendros Sąjungos gynybos politikos formavimą; kadangi Sąjunga turėtų naudotis šia kompetencija, siekdama geriau ir veiksmingiau koordinuoti valstybių narių veiksmus ir juos papildyti, nepažeisdama jų kompetencijos gynybos srityje arba jos nepanaikindama; |
| --- | --- |

I.

kadangi dabar pagal ES sutarties 42 straipsnio 2 dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 4 dalį ES turi kompetenciją apibrėžti ir įgyvendinti bendrą saugumo ir gynybos politiką, apimančią laipsnišką bendros Sąjungos gynybos politikos formavimą; kadangi Sąjunga turėtų naudotis šia kompetencija, siekdama geriau ir veiksmingiau koordinuoti valstybių narių veiksmus ir juos papildyti, nepažeisdama jų kompetencijos gynybos srityje arba jos nepanaikindama;

| J. | kadangi jau sukurtos daugianacionalinės Europos struktūros, kurios jau daugelį metų yra geros praktikos ir valstybių narių bendradarbiavimo pavyzdžiai, pvz., Eurokorpusas; kadangi remiantis tokiomis struktūromis, būtų galima pradėti plėtoti bendrą Sąjungos gynybos politiką; |
| --- | --- |

J.

kadangi jau sukurtos daugianacionalinės Europos struktūros, kurios jau daugelį metų yra geros praktikos ir valstybių narių bendradarbiavimo pavyzdžiai, pvz., Eurokorpusas; kadangi remiantis tokiomis struktūromis, būtų galima pradėti plėtoti bendrą Sąjungos gynybos politiką;

| K. | kadangi ES piliečiai tikisi, jog ES vykdys daugiau veiksmų gynybos ir saugumo srityje; kadangi, remiantis 2016 m. birželio mėn. „Eurobarometro“ 85.1 duomenimis, du trečdaliai ES piliečių norėtų, kad ES aktyviau dalyvautų sprendžiant saugumo ir gynybos politikos klausimus, valstybėms narėms labiau įsipareigojant šioje srityje; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES piliečiai tikisi, jog ES vykdys daugiau veiksmų gynybos ir saugumo srityje; kadangi, remiantis 2016 m. birželio mėn. „Eurobarometro“ 85.1 duomenimis, du trečdaliai ES piliečių norėtų, kad ES aktyviau dalyvautų sprendžiant saugumo ir gynybos politikos klausimus, valstybėms narėms labiau įsipareigojant šioje srityje;

| L. | kadangi reikia kurti gynybos kultūrą, kuri padėtų užtikrinti, kad ES piliečiai aiškiai suvoktų gynybos vaidmenį mūsų visuomenėje ir gynybos indėlį siekiant stabilumo, taikos palaikymo ir tarptautinio saugumo skatinimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi reikia kurti gynybos kultūrą, kuri padėtų užtikrinti, kad ES piliečiai aiškiai suvoktų gynybos vaidmenį mūsų visuomenėje ir gynybos indėlį siekiant stabilumo, taikos palaikymo ir tarptautinio saugumo skatinimo;

| M. | kadangi reikia imtis veiksmų siekiant padidinti Europos saugumo politikos taikymą ir veiksmingumą, kad būtų galima iš tikrųjų gerinti Europos saugumą; |
| --- | --- |

M.

kadangi reikia imtis veiksmų siekiant padidinti Europos saugumo politikos taikymą ir veiksmingumą, kad būtų galima iš tikrųjų gerinti Europos saugumą;

| N. | kadangi Europos Vadovų Taryba turėtų nedelsdama sudaryti Europos gynybos sąjungą, kaip rekomenduoja Parlamentas, ir nustatyti bendrą Sąjungos gynybą; kadangi valstybės narės turėtų priimti sprendimą dėl bendros gynybos pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos Vadovų Taryba turėtų nedelsdama sudaryti Europos gynybos sąjungą, kaip rekomenduoja Parlamentas, ir nustatyti bendrą Sąjungos gynybą; kadangi valstybės narės turėtų priimti sprendimą dėl bendros gynybos pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus;

| O. | kadangi ES gynybos politika turėtų padidinti Europos gebėjimą stiprinti saugumą ES viduje ir už jos ribų, sutvirtinti partnerystę su NATO ir transatlantinius ryšius, taip padedant stiprinti ir NATO; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES gynybos politika turėtų padidinti Europos gebėjimą stiprinti saugumą ES viduje ir už jos ribų, sutvirtinti partnerystę su NATO ir transatlantinius ryšius, taip padedant stiprinti ir NATO;

| P. | kadangi Parlamentas aktyviai remia Europos gynybos sąjungą ir šiuo tikslu toliau teiks atitinkamus pasiūlymus; kadangi tarpparlamentinė konferencija dėl BUSP ir BSGP turėtų tapti veiksmingo ir reguliaraus tarpparlamentinio bendradarbiavimo dėl BSGP srityje ir laipsniško bendros Sąjungos gynybos politikos formavimo forumu; |
| --- | --- |

P.

kadangi Parlamentas aktyviai remia Europos gynybos sąjungą ir šiuo tikslu toliau teiks atitinkamus pasiūlymus; kadangi tarpparlamentinė konferencija dėl BUSP ir BSGP turėtų tapti veiksmingo ir reguliaraus tarpparlamentinio bendradarbiavimo dėl BSGP srityje ir laipsniško bendros Sąjungos gynybos politikos formavimo forumu;

| Q. | kadangi Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja reguliariai konsultuojasi su Parlamentu dėl laipsniško bendros Sąjungos gynybos politikos formavimo, užtikrina, kad šiame procese būtų tinkamai atsižvelgta į Parlamento nuomonę, ir informuoja Parlamentą apie pažangą, padarytą siekiant Europos gynybos sąjungos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja reguliariai konsultuojasi su Parlamentu dėl laipsniško bendros Sąjungos gynybos politikos formavimo, užtikrina, kad šiame procese būtų tinkamai atsižvelgta į Parlamento nuomonę, ir informuoja Parlamentą apie pažangą, padarytą siekiant Europos gynybos sąjungos;

| R. | kadangi vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja savo pareiškime, padarytame per 2016 m. rugsėjo 2 d. Gymniche vykusį ES užsienio reikalų ministrų susitikimą, pabrėžė, kad valstybės narės turi galimybę siekti tvirtos pažangos gynybos srityje; |
| --- | --- |

R.

kadangi vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja savo pareiškime, padarytame per 2016 m. rugsėjo 2 d. Gymniche vykusį ES užsienio reikalų ministrų susitikimą, pabrėžė, kad valstybės narės turi galimybę siekti tvirtos pažangos gynybos srityje;

| S. | kadangi Komisija užtikrina, kad būtų taikomos Sutartys ir pagal jas institucijų priimtos priemonės, įskaitant priemones BSGP srityje; |
| --- | --- |

S.

kadangi Komisija užtikrina, kad būtų taikomos Sutartys ir pagal jas institucijų priimtos priemonės, įskaitant priemones BSGP srityje;

| T. | kadangi būsimas Sąjungos metinis ir daugiametis programavimas turėtų apimti gynybos politiką; kadangi Komisija turėtų inicijuoti su atitinkamais tarpinstituciniais susitarimais susijusius darbus, įskaitant ES gynybos baltąją knygą, kuri pirmą kartą turi būti įgyvendinta pagal kitą daugiametę ES finansinę ir politinę programą; |
| --- | --- |

T.

kadangi būsimas Sąjungos metinis ir daugiametis programavimas turėtų apimti gynybos politiką; kadangi Komisija turėtų inicijuoti su atitinkamais tarpinstituciniais susitarimais susijusius darbus, įskaitant ES gynybos baltąją knygą, kuri pirmą kartą turi būti įgyvendinta pagal kitą daugiametę ES finansinę ir politinę programą;

| U. | kadangi Parlamentas atstovauja ES piliečiams ir vykdo teisėkūros ir biudžetines funkcijas, taip pat politinės kontrolės ir konsultavimo funkcijas, todėl jis raginamas atlikti pagrindinį vaidmenį formuojant Europos gynybos sąjungą; |
| --- | --- |

U.

kadangi Parlamentas atstovauja ES piliečiams ir vykdo teisėkūros ir biudžetines funkcijas, taip pat politinės kontrolės ir konsultavimo funkcijas, todėl jis raginamas atlikti pagrindinį vaidmenį formuojant Europos gynybos sąjungą;

| V. | kadangi aktyvus Europos Parlamento vaidmuo, jo politinė parama ir vykdoma demokratinė kontrolė formuojant bendrą Sąjungos gynybos politiką ir nustatant bendrą gynybą, patvirtintų ir sustiprintų Sąjungos atstovavimo ir demokratinius pagrindus; |
| --- | --- |

V.

kadangi aktyvus Europos Parlamento vaidmuo, jo politinė parama ir vykdoma demokratinė kontrolė formuojant bendrą Sąjungos gynybos politiką ir nustatant bendrą gynybą, patvirtintų ir sustiprintų Sąjungos atstovavimo ir demokratinius pagrindus;

| W. | kadangi Visuotinė ES strategija turėtų būti labai aiški ir vertinga strateginė tolesnio BSGP plėtojimo programa; |
| --- | --- |

W.

kadangi Visuotinė ES strategija turėtų būti labai aiški ir vertinga strateginė tolesnio BSGP plėtojimo programa;

| X. | kadangi yra nustatytų karinių mokymų užsienyje apribojimų, atsižvelgiant tiek į veiksmų planus, tiek į reikiamą karinę logistinę paramą; |
| --- | --- |

X.

kadangi yra nustatytų karinių mokymų užsienyje apribojimų, atsižvelgiant tiek į veiksmų planus, tiek į reikiamą karinę logistinę paramą;

| Y. | kadangi dėl nurodytų priežasčių mokymo misijų užsienyje – pvz., karinių mokymo misijų Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM CAR) ar Malyje (EUTM Mali) atvejai – vykdyti negalima, jei atitinkamų šalių vyriausybės nesuteikia kariniams daliniams būtinos ginkluotės ir įrangos; kadangi nevykdant mokymų su ginklais ir įranga neįmanoma sukurti dalinių, galinčių atremti karo grėsmes ir vykdyti operacijas; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dėl nurodytų priežasčių mokymo misijų užsienyje – pvz., karinių mokymo misijų Centrinės Afrikos Respublikoje (EUTM CAR) ar Malyje (EUTM Mali) atvejai – vykdyti negalima, jei atitinkamų šalių vyriausybės nesuteikia kariniams daliniams būtinos ginkluotės ir įrangos; kadangi nevykdant mokymų su ginklais ir įranga neįmanoma sukurti dalinių, galinčių atremti karo grėsmes ir vykdyti operacijas;

| Z. | kadangi šiuo metu Europos kareiviams draudžiama dalyvauti karinėse operacijose kaip stebėtojams, todėl jie negali nustatyti jokių problemų, kurios galėtų iškilti apmokytiems daliniams, taigi vėlesniame etape jie taip pat negali spręsti jokių operacinių problemų; |
| --- | --- |

Z.

kadangi šiuo metu Europos kareiviams draudžiama dalyvauti karinėse operacijose kaip stebėtojams, todėl jie negali nustatyti jokių problemų, kurios galėtų iškilti apmokytiems daliniams, taigi vėlesniame etape jie taip pat negali spręsti jokių operacinių problemų;

| AA. | kadangi tokie Malyje ir Centrinėje Afrikos Respublikoje esantys daliniai sukuriami kovos operacijoms ir kadangi po trejų metų nenaudojant tinkamos įrangos ir mokymų – kaip yra EUTM Mali atveju – jiems labai trūksta operatyvumo; |
| --- | --- |

AA.

kadangi tokie Malyje ir Centrinėje Afrikos Respublikoje esantys daliniai sukuriami kovos operacijoms ir kadangi po trejų metų nenaudojant tinkamos įrangos ir mokymų – kaip yra EUTM Mali atveju – jiems labai trūksta operatyvumo;

| AB. | kadangi mokymo misijos be reikiamos ginkluotės bus vykdomos užsienyje tik tokiu atveju, jei atitinkamos šalies vyriausybė suteiks daliniams ginkluotę ir įrangą, kurią jie galės toliau naudoti mokymams pasibaigus; |
| --- | --- |

AB.

kadangi mokymo misijos be reikiamos ginkluotės bus vykdomos užsienyje tik tokiu atveju, jei atitinkamos šalies vyriausybė suteiks daliniams ginkluotę ir įrangą, kurią jie galės toliau naudoti mokymams pasibaigus;

Konstitucinė ir teisinė sistema

| 1. | primena, kad BSGP, kaip numatyta ES sutartyje, apima laipsnišką bendros Sąjungos gynybos politikos formavimą, kurį vykdant bus pereita prie bendros gynybos, jei Europos Vadovų Taryba vieningai taip nuspręs ir jei valstybės narės patvirtins tokį sprendimą pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus; ragina valstybes nares prioriteto tvarka įsipareigoti laikytis Sutarties nuostatų dėl BSGP ir dėti daugiau pastangų užtikrinant apčiuopiamą tose nuostatose nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad, įvykdžius BSGP srities reformas ir inovacijas, kurioms galimybės sudarytos pagal Lisabonos sutartį, būtų sukurtas pakankamas ir nuoseklus pagrindas ir turėtų atsirasti sąlygos vykdyti tikrą bendrą politiką, remiantis bendrais ištekliais ir pajėgumais, taip pat suderintu ES lygmens planavimu; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartinę institucinę ir teisinę sistemą, BSGP pažanga labiau priklauso nuo valstybių narių politinės valios, o ne nuo teisinių nuostatų; atkreipia dėmesį į tai, kad į ES sutarties 43 straipsnio taikymo sritį patenka daug įvairių krizės valdymo užduočių ir ES užsibrėžusi jas skubiai ir ryžtingai vykdyti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | todėl ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, Tarybą ir valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kas numatyta ES sutartyje, užtikrinti įvairių išorės veiksmų sričių nuoseklumą ir spręsti šiose srityse kylančius klausimus laikantis bendro visa apimančio ir išsamaus požiūrio, taip pat išnaudoti visas Sutartyje numatytas galimybes, ypač mechanizmus, nustatytus ES sutarties 42 straipsnio 6 dalyje ir 46 straipsnyje, Protokole (Nr. 10) dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo, nustatyto ES sutarties 42 straipsnyje, ir – operacijų vykdymo etapu – ES sutarties 44 straipsnyje dėl valstybių narių grupei pavesto BSGP misijos įgyvendinimo, siekiant greičiau, veiksmingiau ir lanksčiau dislokuoti misijas ir operacijas; pabrėžia, kad reikėtų aiškiai apibrėžti bendradarbiavimo pagal nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą taisykles; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad, jei ES sutartyje numatyta, jog Taryba veikia kvalifikuota balsų dauguma, priimdama sprendimus pagal BSGP, ypač pagal ES sutarties 45 straipsnio 2 dalį ir 46 straipsnio 2 dalį, visos išlaidos, susidarančios dėl tokių sprendimų įgyvendinimo, turėtų būti finansuojamos iš naujų papildomų ES biudžeto išteklių ir būti priskiriamos tam biudžetui; mano, kad šiuo tikslu reikia papildomo finansavimo arba bendro valstybių narių skiriamo finansavimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | taigi mano, kad Europos gynybos agentūra ir nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas turėtų būti laikomi sui generis Sąjungos institucijomis, kaip ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT); mano, kad tam reikia iš dalies pakeisti Finansinį reglamentą, kad į 2 straipsnio b punktą būtų įtraukta Europos gynybos agentūra ir nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas, nustatant konkretų Sąjungos biudžeto skirsnį; primena, kad Europos Parlamentas turėtų kartu su Taryba vykdyti teisėkūros ir biudžetines funkcijas, taip pat politinės kontrolės ir konsultavimo funkcijas, laikydamasis Sutartyse nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra įsitikinęs, kad ES sutarties 41 straipsnio 1 dalis gali būti taikoma Europos gynybos agentūros ir nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo administracinėms išlaidoms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad ES sutarties 41 straipsnio 2 dalis gali būti taikoma Europos gynybos agentūros ir nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo administracinėms išlaidoms; primena, kad einamosios išlaidos, susijusios su valstybės narės karinių operacijų vykdymu, kaip nurodyta ES sutarties 42 straipsnio 1 dalyje, ir su valstybės narės gynybos operacijų vykdymu, kai valstybė narė yra ginkluotos agresijos savo teritorijoje auka, arba su valstybių narių gynybos operacijų vykdymu, kai valstybės narės vykdo savo įsipareigojimą teikti pagalbą ir paramą pagal ES sutarties 42 straipsnio 7 dalį, turėtų būti finansuojamos kolektyviai, o ne priskiriamos Sąjungos biudžetui; teigiamai vertina 42 straipsnio 7 dalies dėl tarpusavio gynybos sąlygos taikymą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | todėl mano, kad finansuoti Europos gynybos agentūros ir nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo administracines ir einamąsias išlaidas iš Sąjungos biudžeto yra vienintelė pagal Sutartis tinkama galimybė, nepaisant to, kad abi institucijos gali administruoti tiesiogiai valstybių narių skiriamas lėšas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares suteikti būtinų papildomų finansinių išteklių, kurių reikia siekiant finansuoti Europos gynybos agentūros ir nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo administracines ir einamąsias išlaidas iš Sąjungos biudžeto; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Tarybą šiuo tikslu peržiūrėti Sprendimą (BUSP) 2015/1835, kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad aktyviau vykdant valstybių narių gynybos srities bendradarbiavimą ES lygmeniu kartu turėtų būti stiprinami Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų vykdomi parlamentinis tikrinimas ir kontrolė; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atsižvelgdamas į tai, primygtinai atkreipia dėmesį į Parlamento kaip biudžeto valdymo institucijos vaidmenį; yra pasiryžęs vykdyti veiksmingą Europos gynybos agentūros ir nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo parlamentinę kontrolę ir biudžeto kontrolę, kaip numatyta Sutartyse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Tarybą veikti pagal ES sutarties 41 straipsnio 3 dalį ir nedelsiant patvirtinti sprendimą, nustatantį pradinį fondą, kurio lėšomis būtų galima skubiai finansuoti ES sutarties 42 straipsnio 1 dalyje ir 43 straipsnyje nurodytų karinių operacijų pradinius etapus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Tarybą, atsižvelgiant į ES sutarties 42 straipsnio 2 dalį, imtis konkrečių veiksmų siekiant suderinti ir standartizuoti Europos ginkluotąsias pajėgas tam, kad būtų galima palengvinti ginkluotųjų pajėgų personalo bendradarbiavimą naujosios Europos gynybos sąjungos sistemoje, laikant tai laipsniško bendros gynybos politikos formavimo etapu; |
| --- | --- |

14.

BSGP pridėtinė vertė Europai

| 15. | pabrėžia, kad sparčiai blogėjančiomis saugumo sąlygomis kaip niekad būtina įgyvendinti BSGP tikslus – sustiprinti Sąjungos operacinį pajėgumą, kad būtų galima imtis išorės veiksmų palaikant taiką, užkertant kelią konfliktams ir stiprinant tarptautinį saugumą, kaip numatyta ES sutartyje; yra tvirtai įsitikinęs, kad ES kylančios ir jos piliečiams ir teritorijai gresiančios saugumo ir gynybos grėsmės yra bendros ir viena valstybė narė atskirai jų pašalinti negali; yra įsitikinęs, kad Sąjungos saugumas ir gynyba sustiprės, jei Sąjunga ir jos valstybės narės nuspręs likti vieningos ir dirbti kartu; laikosi nuomonės, kad ES turi kurti veiksmingą Europos naštos pasidalijimo sistemą savo pačios saugumo ir gynybos srityje – ji iki šiol nesukurta; ragina valstybes nares prisiimti visapusiškus politinius įsipareigojimus ir bendradarbiauti siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad saugumas ir gynyba – tai sritis, kurios pridėtinė vertė Europai yra akivaizdi efektyvumo prasme, nes valstybėms narėms suteikiami didesni ir ekonomiškai efektyvesni pajėgumai, užtikrinamas didesnis saugumo ir gynybos nuoseklumas, koordinavimas ir sąveika ir taip prisidedama prie solidarumo, sanglaudos, strateginės autonomijos ir Sąjungos atsparumo konsolidavimo; atkreipia dėmesį į tai, jog apskaičiuota, kad kiekvienas į gynybą investuotas euras atsiperka 1,6 karto, ypač vykdant kvalifikuotą darbą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir eksportą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad pasinaudojus visomis Sutartyse numatytomis galimybėmis būtų galima pagerinti gynybos pramonės konkurencingumą ir funkcionavimą bendrojoje rinkoje, toliau stimuliuoti bendradarbiavimą gynybos srityje teikiant teigiamas paskatas ir orientuojantis į projektus, kurių valstybės narės nepajėgia vykdyti, taip mažinant nereikalingą pastangų dubliavimą ir skatinant efektyvesnį viešųjų lėšų naudojimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad BSGP stiprinimas pagal Sutartis nepakenks nacionaliniam suverenumui, nes šią politiką vykdo valstybės narės; yra įsitikinęs, kad didžiausia pagarba suverenumui išreiškiama vykdant bendrą gynybos politiką ir taip ginant Europos Sąjungos teritorinį vientisumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad, remiantis ES sutarties 44 straipsniu, pradėjus veiksmingas BSGP misijas prisidedama kuriant Europos gynybos sąjungą; ragina Sąjungą išnaudoti visas 44 straipsnio teikiamas galimybes siekiant tęsti ir intensyviau vykdyti tokias misijas, rengiant pagrindą veikiančiai saugumo ir gynybos politikai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, jog būtina nacionalines gynybos išlaidas padidinti iki 2 proc. ES BVP; pabrėžia, kad iki ateinančio dešimtmečio pabaigos gynybai papildomai būtų išleidžiama beveik 100 mlrd. EUR; mano, kad šios padidintos išlaidos turėtų būti naudojamos siekiant visoje Sąjungoje pradėti daugiau strateginių bendradarbiavimo programų, geriau struktūruojant paklausą ir pasiūlą ir užtikrinant, kad tiek paklausa, tiek pasiūla būtų veiksmingesnės ir efektyvesnės; mano, kad šios padidintos išlaidos padės Europos lygmeniu remti Europos gynybos pramonę ir kurti darbo vietas, ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse; mano, kad didelė šių išlaidų dalis turėtų būti skiriama moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, taip pat strateginio bendradarbiavimo programoms, didelį dėmesį skiriant naujoms dvejopo naudojimo ir gynybos technologijoms, kurios ne tik itin svarbios siekiant minėtų tikslų, bet taip pat gali suteikti pridėtinės vertės Europos Sąjungai; pažymi, kad turėtų būti užtikrinta didesnė su šiomis papildomomis išlaidomis susijusi Europos viešųjų lėšų naudojimo atskaitomybė, skaidrumas ir tikrinimas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | yra įsitikinęs, kad Sąjungos investicijomis į gynybą turėtų būti užtikrinama, kad visos valstybės narės galėtų prisidėti prie subalansuoto, nuoseklaus ir suderinto savo karinių pajėgumų gerinimo; mano, kad Sąjungai tai būtų strateginė galimybė pagerinti savo saugumą ir gynybą; |
| --- | --- |

21.

Institucinė sistema

Gynybos ministrų taryba

| 22. | pabrėžia, kad vis dar reikia įsteigti Gynybos ministrų tarybą, kuri būtų pavaldi Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, kad būtų koordinuotai ir veiksmingiau įgyvendinama BSGP; |
| --- | --- |

22.

Gynybos valdančioji taryba

| 23. | mano, kad Europos gynybos agentūros valdančioji taryba, kurią sudaro valstybių narių gynybos ministerijų atstovai, yra institucija, tinkama patariamosioms ir priežiūros funkcijoms, kurių reikia siekiant įgyvendinti ES sutarties 42, 45 ir 46 straipsnius, vykdyti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad Sprendimo (BUSP) 2015/1835 4 straipsnio 4 dalis, kurioje apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai, yra reikiamas ir tvirtas pagrindas, kuriuo vadovaudamasi Europos gynybos agentūros valdančioji taryba gali veikti kaip trečiasis Sąjungos nuolatinių atstovų komitetas – gynybos valdančioji taryba; mano, kad, kai bus įsteigtas, šis komitetas taip pat turėtų vykdyti patariamąsias ir priežiūros funkcijas, kurių reikia nuolatiniam struktūriniam bendradarbiavimui užtikrinti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | yra įsitikinęs, kad reikia siaurai aiškinti ES sutarties 38 straipsnyje nurodytus Politinio ir saugumo komiteto (PSK) įgaliojimus; mano, kad, remiantis Sutartimis, komiteto įgaliojimai apima tik padėtį ir misijas už Sąjungos ribų, taip pat tam tikrus solidarumo sąlygos įgyvendinimo aspektus; visų pirma mano, kad jo parengti darbo susitarimai nepritaikyti prie tolesnio tos BSGP dalies, kuri apibrėžta ES sutarties 42 straipsnio 2 dalyje, įgyvendinimo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primygtinai ragina Tarybą šiais tikslais peržiūrėti Sprendimą 2001/78/BUSP, taip pat Sprendimą (BUSP) 2015/1835, kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai; |
| --- | --- |

26.

Europos gynybos agentūra

| 27. | primena, kad Europos gynybos agentūros tikslai – remti valstybes nares joms plėtojant savo gynybos pajėgumus ir stiprinti jų pramoninį ir technologinį gynybos pagrindą; atkreipia dėmesį į tai, kad nepakankamai išnaudojamos Europos gynybos agentūros galimybės remti BSGP vystymą ir tų tikslų, kurių siekiant reikia visapusiškai išnaudoti agentūros pajėgumus, įgyvendinimą; ragina apmąstyti, koks bus agentūros vaidmuo ir užduotys ateityje; ragina valstybes nares apibrėžti bendrus užmojus ir įsipareigoti jų laikytis kartu su reformuota Europos gynybos agentūra; ragina didinti politinę paramą Europos gynybos agentūrai, jos finansavimą ir išteklius, taip pat labiau suderinti savo veiksmus su Komisijos, valstybių narių ir kitų subjektų veiksmais, ypač pajėgumų plėtojimo, gynybos srities viešųjų pirkimų, mokslinių tyrimų ir valstybių narių ginkluotųjų pajėgų sąveikos skatinimo srityse; mano, kad agentūra gali kartu su valstybių narių valdžios institucijomis ir privačiaisiais rinkos operatoriais bendrai finansuoti ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir inovatyvių sprendimų viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į Europos gynybos agentūros sprendimą peržiūrėti Pajėgumų plėtojimo planą pagal Visuotinę ES strategiją ir tikisi, kad būsimame Pajėgumų plėtojimo plane bus tinkamiau atsižvelgta į ES ir valstybių narių prioritetus ir poreikius; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares parengti bendrą Europos ginkluotės ir pajėgumų politiką, dalyvaujant Europos gynybos agentūrai, kaip numatyta ES sutarties 42 straipsnio 3 dalyje, ir ragina Komisiją ir Europos gynybos agentūrą pateikti pasiūlymų šiuo klausimu; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pranešti Parlamentui apie dabartinių Europos gynybos agentūros ir Komisijos darbo santykių ir Europos gynybos agentūros, Komisijos, Europos kosmoso agentūros (EKA) ir Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos (OCCAR) darbo santykių rezultatus; ragina valstybes nares tinkamai įgyvendinti Bendrąją poziciją 2008/944/BUSP dėl ginklų eksporto ir parengti bendrą ginklų eksporto politiką, užtikrinant, kad ginklų, šaudmenų, gynybos įrangos ir technologijų eksportui į trečiąsias šalis būtų taikomi bendri visoje ES galiojantys kriterijai; |
| --- | --- |

29.

Nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas

| 30. | ragina valstybes nares kuo skubiau pagal Sąjungos sistemą inicijuoti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą ir jame dalyvauti, kad būtų išsaugoti ir gerinami jų kariniai pajėgumai, tobulinant doktriną ir vadovavimą, teikiant darbuotojų tobulinimo galimybes ir rengiant mokymus, su gynyba susijusią medžiagą, plėtojant infrastruktūrą, užtikrinant sąveiką ir vykdant sertifikavimą; pabrėžia, koks svarbus ir reikalingas visų valstybių narių dalyvavimas vykdant nuolatinį ir efektyvų struktūrizuotą visų valstybių narių, kurios nori užsitikrinti kuo didesnio masto savo gynybos integraciją, bendradarbiavimą; mano, kad turėtų būti įsteigtos nuolatinės Europos integruotos karinės pajėgos – daugianacionalinės pajėgos, kaip nurodyta Protokolo Nr. 10 dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo 1 straipsnyje, ir suteikta galimybė Sąjungai jomis naudotis įgyvendinant BSGP, kaip numatyta ES sutarties 42 straipsnio 3 dalyje; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pateikti pasiūlymų dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo veiklos pirmąjį 2017 m. pusmetį galimybių; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad Sąjunga, gavusi atitinkamų valstybių narių pritarimą, turėtų priimti nuostatą dėl dalyvavimo jų vykdomose pajėgumų programose; mano, kad Sąjungos finansinis įnašas į tokias programas neturėtų būti didesnis už dalyvaujančių valstybių narių įnašus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | laikosi nuomonės, kad ES kovinių grupių sistema turėtų būti integruota į nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą ir kad kartu turėtų būti įsteigtas nuolatinis civilinis ir karinis štabas, kuriame vienodai svarbūs būtų karinių operacijų planavimo ir vykdymo pajėgumai (angl. Military Planning and Conduct Capability, MPCC) ir civilinių operacijų planavimo ir vykdymo pajėgumai (angl. Civilian Planning and Conduct Capability, CPCC), – tai stiprintų strateginį ir operatyvinį planavimą per visą planavimo ciklą, gerintų civilinį ir karinį bendradarbiavimą ir ES gebėjimą greitai reaguoti į krizes; mano, kad kitos Europos daugiašalės struktūros, pvz., Europos oro transporto vadovavimo centras, Eurokorpusas ir Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinė organizacija (OCCAR), taip pat turėtų dalyvauti nuolatiniame struktūrizuotame bendradarbiavime, kuris turėtų apimti ir dvišalį bei daugiašalį nuolatiniame struktūrizuotame bendradarbiavime dalyvaujančių šalių karinį bendradarbiavimą; mano, kad ES privilegijos ir imunitetai turėtų būti taikomi toms tarptautinėms struktūroms, kurios dalyvauja nuolatiniame struktūrizuotame bendradarbiavime; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad veikimo, parengties ir veiksmų nutraukimo etapais Sąjunga turėtų padengti visas ES kovinių grupių išlaidas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Tarybą įgyvendinti JT Saugumo Tarybos Rezoliuciją 1325 ir paskirti specialųjį įgaliotinį moterų ir konfliktų klausimais; |
| --- | --- |

34.

Europos Parlamentas

| 35. | pabrėžia, kad Parlamentas turėtų atlikti svarbų vaidmenį tikrinat ir prižiūrint, kaip įgyvendinama BSGP, ir ją vertinant, pagal ES sutarties 14 straipsnio 1 dalį; mano, kad tarpparlamentinė konferencija BUSP ir BSGP klausimais turėtų būti naudojama ir kaip tarpparlamentinių konsultacijų ir kontrolės forumas; primygtinai pabrėžia, kad dėl svarbių sprendimų BSGP srityje, visų pirma dėl karinių ir civilinių misijų, vykdomų už ES ribų, ir dėl strateginių gynybos operacijų, turi būti veiksmingai konsultuojamasi su Parlamentu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | taigi ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją visapusiškai įgyvendinti ES sutarties 36 straipsnį užtikrinant, kad konsultuojantis su Parlamentu dėl pagrindinių BSGP, kuri yra BUSP dalis, aspektų ir esminių pasirinkimų būtų deramai atsižvelgta į Parlamento nuomonę; ragina reguliariau teikti Parlamentui daugiau informacijos siekiant stiprinti veikiančius parlamentinės ir politinės kontrolės mechanizmus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primygtinai ragina Parlamentą savo Saugumo ir gynybos pakomitetį paversti pilnaverčiu parlamentiniu komitetu, suteikiant jam galimybę atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant bendrą saugumo ir gynybos politiką ir visų pirma tikrinant teisės aktus, susijusius gynybos rinka, taip pat taikant procedūras, pvz., vykdant suderintą metinę gynybos srities peržiūrą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus glaudžiau bendradarbiauti, nes tai yra labai svarbu siekiant konkrečių rezultatų BSGP srityje ir siekiant ją įteisinti; pažymi, kad tokiu bendradarbiavimu neturėtų būti kenkiama BSGP įgyvendinimui ir netrukdoma siekti jos tikslų, kurie yra Sąjungos politikos dalis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad Parlamentas turėtų ne tik atlikti savo vaidmenį biudžeto procedūrose, bet ir toliau skatinti konkrečias iniciatyvas ir teikti rekomendacijas Tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Komisijai dėl bendrų saugumo ir gynybos problemų; |
| --- | --- |

39.

ES ir NATO santykiai

| 40. | ragina BSGP palaikyti glaudesnius santykius su NATO, kurie suteikia politinę bendradarbiavimo ir papildomumo visais lygmenimis galimybę, nedarant poveikio ES sutarties 42 straipsnio 7 dalies antrosios pastraipos nuostatoms; primena, kad reikia iš naujo subalansuoti ir išplėsti strateginę ES ir NATO partnerystę, siekiant užtikrinti suderinamumą, vystyti bendrus pajėgumus ir išvengti veiksmų ir struktūrų dubliavimosi, taip sumažinant išlaidas ir padarant šią partnerystę veiksmingesnę; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją nedelsiant pradėti diskusijas su transatlantiniais partneriais, siekiant išsiaiškinti jų poziciją dėl įvairių visuotinėje ES strategijoje aptariamų temų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją ir NATO generalinį sekretorių pateikti išsamią teisinių ir politinių pasekmių ES ir NATO partnerystės vystymui, kurias turėtų galimas Jungtinės Karalystės ES sutarties 50 straipsnio inicijavimas, analizę; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad „Berlin Plus“ susitarimai turėtų būti iš esmės performuluoti siekiant juos pritaikyti prie dabartinio strateginio konteksto ir šalinti rastus trūkumus, pvz., stiprinti taktinius ir operatyvinius mechanizmus scenarijuose, kuriuose dalyvautų tiek ES, tiek NATO, ir sudaryti sąlygas NATO naudotis ES priemonėmis; |
| --- | --- |

42.

Politinės rekomendacijos

| 43. | remia pasiūlymą dėl suderintos metinės gynybos srities peržiūros, kurią atliekant valstybės narės suderintų savo išlaidas gynybai ir pajėgumų planus, vykdydamos skaidrų procesą, kuriame dalyvautų tiek Europos Parlamentas, tiek nacionaliniai parlamentai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Tarybą ir vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją parengti ES baltąją knygą dėl saugumo ir gynybos, į kurią būtų įtraukta tinkama ES ir jos valstybėms narėms kylančių grėsmių ir pavojų Europos saugumui apibrėžtis kaip pirmas žingsnis siekiant kurti Europos gynybai reikalingus pajėgumus, veiksmų gairės, aiškiai nurodant etapus, ir laipsniškų veiksmų, kuriais būtų siekiama įsteigti Europos gynybos sąjungą ir parengti veiksmingesnę bendrą gynybos politiką, vykdymo kalendorius; mano, kad tokia baltoji knyga turėtų būti įvairių ES institucijų indėlio rezultatas ir kuo išsamesnė, į ją turėtų būti įtrauktos įvairios Sąjungos numatytos priemonės; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina 2016 m. lapkričio mėn. Komisijos pateiktą Europos gynybos veiksmų planą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares išsamiai išaiškinti galimo Europos gynybos fondo valdymą, finansavimą ir tikslus, ypač galimas pajėgumų ir mokslinių tyrimų finansavimo priemones; mano, kad norint sėkmingai įgyvendinti tą planą, reikia didelės valstybių narių ir ES institucijų paramos ir politinio įsipareigojimo; šiuo atžvilgiu apgailestauja dėl to, kad Komisija, Europos gynybos agentūra ir valstybės narės dar neįvykdė visų 2013 m. ir 2015 m. Europos Vadovų Tarybos posėdžiuose gynybos klausimais nustatytų užduočių; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant įvairias iniciatyvas, kurias pateikė Komisija, reikės atsižvelgti į ypatumus gynybos sektoriuje (dalyvavimo taisykles, intelektinės nuosavybės teisių valdymą, atitiktį veiklos vykdymo reikalavimams); labai atidžiai tai stebės 2021–2027 m. derybų laikotarpiu, ypač kalbant apie būsimos Europos gynybos mokslinių tyrimų programos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad tvirtinant ES baltąją knygą dėl saugumo ir gynybos reikėtų remtis Pasaulinės strategijos įgyvendinimo planu dėl saugumo ir gynybos, kad būtų skatinamas laipsniškas bendros Sąjungos gynybos politikos formavimas; pabrėžia, kad šis dokumentas turėtų ne tik atspindėti dabartinius karinius valstybių narių pajėgumus, bet jame taip pat turėtų būti analizuojamas bendradarbiavimo būdas ir tam pasiekti būtinos priemonės, veiksmai, kuriuos gali vykdyti ES, ir reikiami pajėgumai bei lėšos ir juo taip pat turėtų būti prisidedama prie NATO ir ES koordinavimo ir bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina nedelsiant reformuoti mechanizmą Athena, siekiant padidinti jo teikiamas galimybes išlaidų dalijimosi ir bendro finansavimo srityje, ir užtikrinti teisingą su operacijomis susijusių išlaidų dalijimąsi, kad valstybės narės būtų skatinamos prisidėti pajėgomis, būdamos nesuvaržytos dėl savo finansinių pajėgumų; mano, kad tokia reforma turėtų būti užtikrinama, kad visos bendros išlaidos, nurodytos 2015 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimo (BUSP) 2015/528 I–IV prieduose būtų valdomos per mechanizmą Athena; mano, kad pertvarkytas mechanizmas Athena turėtų taip pat būti naudojamas „Europos integruotos grupės“ operacijų išlaidoms finansuoti (kai ji bus sukurta PESCO sudėtyje), įskaitant ES kovines grupes; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reikalauja, kad Europos karinio mokymo misijos užsienyje pasiektų savo užduotį mokyti vietos nacionalinius karinius vienetus, galinčius veikti karo sąlygomis ir spręsti saugumo grėsmes (sukilimai ir terorizmas); mano, kad todėl jie turėtų turėti ginklus ir įrangą, kurie reikalingi tiek pratyboms, tiek gebėjimui veikti šioje srityje, ir kad Europos karinės pajėgos, atsakingos už jų rengimą, turėtų galėti jiems padėti kaip stebėtojai, be kišimosi į operacijas, siekiant padėti įvertinti rengimo efektyvumą ir todėl, kad būtų galima pateikti patikslinimus ir reikiamus papildomus mokymus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad reikia išsamesnių diskusijų apie būsimus Sąjungos ir Jungtinės Karalystės santykius BSGP klausimų, ypač karinių pajėgumų, srityje, jeigu Jungtinė Karalystė nuspręs inicijuoti ES sutarties 50 straipsnį; mano, kad reikia nustatyti naują vadovavimo tvarką, susijusią su operacijos ATALANTA operacijos štabu Nortvude; mano, kad reikia nustatyti naują vadovavimo tvarką, susijusią su operacijos ATALANTA operacijos štabu Nortvude; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Tarybą ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją užtikrinti, kad visais lygmenimis būtų vykdomas civilinis ir karinis EIVT ir Komisijos bei ES ir valstybių narių bendradarbiavimas; palankiai vertina Pasauline strategija nustatytą vidaus ir (arba) išorės saugumo sąsają ir ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Komisiją užtikrinti nuoseklumą ir užtikrinti, kad būtų deramai suderinti vidaus ir išorės saugumo aspektai, taip pat ir administraciniu lygmeniu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad ES turi sutvirtinti savo pastangas siekdama stiprinti pasaulinį valdymą, kuris padės gerinti saugumo ir strateginį kontekstą; ragina valstybes nares skatinti JT reformą siekiant sustiprinti jos teisėtumą, skaidrumą, atskaitomybės procesus ir veiksmingumą; laikosi nuomonės, kad JT Saugumo Taryba turi būti reformuota, ypač kalbant apie jos sudėtį ir balsavimo procedūras, siekiant padidinti jos gebėjimą veikti ryžtingai sprendžiant pasaulines saugumo problemas, peržengiant grynai karinę jos pakraipą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad siekiant kurti bendrą gynybą žmogiškasis faktorius yra vienas iš mūsų vertingiausių privalumų; mano, kad reikia daugiau investuoti į mokymus ir švietimą BSGP srityje, įskaitant integruotos sistemos, pagrįstos nacionaliniais kariniais centrais, steigimą, kadangi mokymai ir švietimas yra galinga priemonė siekiant pažangos šioje srityje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad šioje rezoliucijoje Europos Parlamento pareikšta nuomonė yra rekomendacijos Tarybai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, kaip nurodyta ES sutarties 36 straipsnyje; mano, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja, teikdama bet kokius pasiūlymus dėl BSGP vystymo, ir Taryba, priimdama tokius pasiūlymus, turėtų deramai atsižvelgti į šias rekomendacijas ir tai turėtų būti nuoširdaus Sąjungos institucijų savitarpio bendradarbiavimo geroji patirtis; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad ES sutarties 21 straipsnyje aiškiai nurodoma, kad Sąjunga imdamasi veiksmų tarptautinėje arenoje vadovaujasi principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje, t. y. demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi; |
| --- | --- |

55.

Galimi dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimai ir korekcijos

| 56. | ragina būsimosios konvencijos narius:






  — | atsižvelgti į šioje rezoliucijoje ir Parlamento rezoliucijose dėl bendros saugumo ir gynybos politikos ir dėl Europos gynybos sąjungos pateiktas rekomendacijas ir gaires; |
| --- | --- | --- |

56.

—

atsižvelgti į šioje rezoliucijoje ir Parlamento rezoliucijose dėl bendros saugumo ir gynybos politikos ir dėl Europos gynybos sąjungos pateiktas rekomendacijas ir gaires;

| — | remiantis tose rezoliucijose pateiktomis rekomendacijomis ir gairėmis į būsimąją Sąjungos sutartį įtraukti nuostatas, kuriomis būtų:






  — | sukurtos Europos ginkluotosios pajėgos, galinčios panaudoti kovines pajėgas didelio intensyvumo konfliktuose ir stabilizavimo pajėgas, kurios užtikrina ugnies nutraukimo arba taikos susitarimų taikymą, teikti medicinos paslaugas, įskaitant kilnojamas lauko ligonines, ir karinės logistikos ir karo inžinerijos pajėgas; |
| --- | --- | --- |

—

remiantis tose rezoliucijose pateiktomis rekomendacijomis ir gairėmis į būsimąją Sąjungos sutartį įtraukti nuostatas, kuriomis būtų:

—

sukurtos Europos ginkluotosios pajėgos, galinčios panaudoti kovines pajėgas didelio intensyvumo konfliktuose ir stabilizavimo pajėgas, kurios užtikrina ugnies nutraukimo arba taikos susitarimų taikymą, teikti medicinos paslaugas, įskaitant kilnojamas lauko ligonines, ir karinės logistikos ir karo inžinerijos pajėgas;

| — | pagal bendrą Sąjungos gynybos politiką nustatyti tikslias ir privalomas tarpusavio pagalbos ir paramos nuostatos aktyvavimo ir įgyvendinimo gaires; |
| --- | --- |

—

pagal bendrą Sąjungos gynybos politiką nustatyti tikslias ir privalomas tarpusavio pagalbos ir paramos nuostatos aktyvavimo ir įgyvendinimo gaires;

| — | užtikrinti, kad Europos lygmeniu atitinkamose bendradarbiavimo struktūrose nacionalinės žvalgybos institucijos privaloma tvarka dalytųsi informacija; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad Europos lygmeniu atitinkamose bendradarbiavimo struktūrose nacionalinės žvalgybos institucijos privaloma tvarka dalytųsi informacija;

| — | įsteigti nuolatinę Komisijos narių darbo grupę gynybos klausimais, kuriai pirmininkautų Komisijos pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis; įtraukti Parlamentą, kuris grupėje turėtų nuolatinius atstovus; į gynybos sritį labiau įtraukti Komisiją, kuri vykdytų tinkamai orientuotus mokslinius tyrimus, rengdama planus ir juos įgyvendintų; leisti Komisijos pirmininko pavaduotojui ir vyriausiajam įgaliotiniui klimato kaitos klausimus įtraukti į visus ES išorės veiksmus ir ypač į BSGP; |
| --- | --- |

—

įsteigti nuolatinę Komisijos narių darbo grupę gynybos klausimais, kuriai pirmininkautų Komisijos pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis; įtraukti Parlamentą, kuris grupėje turėtų nuolatinius atstovus; į gynybos sritį labiau įtraukti Komisiją, kuri vykdytų tinkamai orientuotus mokslinius tyrimus, rengdama planus ir juos įgyvendintų; leisti Komisijos pirmininko pavaduotojui ir vyriausiajam įgaliotiniui klimato kaitos klausimus įtraukti į visus ES išorės veiksmus ir ypač į BSGP;

| — | atsižvelgti į būsimojo Europos gynybos semestro valstybių narių išlaidų gynybai finansinių ir biudžeto politikos vertinimą, t. y., atsižvelgti į tai, kiek lėšų kiekviena valstybė narė išleidžia šioje srityje, siekiant perteikti atskirų išlaidų svarbą visos Europos saugumu; mano, kad ilguoju laikotarpiu ES turėtų išnagrinėti galimybes sutelkti bendrą biudžetą ir siekti tai padaryti; |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į būsimojo Europos gynybos semestro valstybių narių išlaidų gynybai finansinių ir biudžeto politikos vertinimą, t. y., atsižvelgti į tai, kiek lėšų kiekviena valstybė narė išleidžia šioje srityje, siekiant perteikti atskirų išlaidų svarbą visos Europos saugumu; mano, kad ilguoju laikotarpiu ES turėtų išnagrinėti galimybes sutelkti bendrą biudžetą ir siekti tai padaryti;

o

o o

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, taip pat Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos generaliniam sekretoriui, ES kosmoso, saugumo ir gynybos sričių agentūroms ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0120.

(2)  OL C 419, 2015 12 16, p. 138.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0435.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0019.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0440.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0049.

(7)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(8)  OL L 266, 2015 10 13, p. 55.

(9)  OL L 27, 2001 1 30, p. 1.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/136 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/136

---

P8_TA(2017)0093

Integruota Europos Sąjungos Arkties politika

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos Europos Sąjungos Arkties politikos (2016/2228(INI))

(2018/C 263/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d. sudarytą ir nuo 1994 m. lapkričio 16 d. galiojančią Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) ir Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d. sudarytą ir nuo 1994 m. lapkričio 16 d. galiojančią Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) ir Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. per 21-ąją JTBKKK šalių konferenciją Paryžiuje priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas) bei 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamento balsavimą dėl susitarimo ratifikavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. per 21-ąją JTBKKK šalių konferenciją Paryžiuje priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas) bei 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamento balsavimą dėl susitarimo ratifikavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Minamatos konvenciją, Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją, Geteborgo protokolą, Stokholmo konvenciją, Orhuso konvenciją ir Biologinės įvairovės konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Minamatos konvenciją, Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją, Geteborgo protokolą, Stokholmo konvenciją, Orhuso konvenciją ir Biologinės įvairovės konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir į 2015 m. rugsėjo 25 d. Generalinės Asamblėjos patvirtintą išvadų dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir į 2015 m. rugsėjo 25 d. Generalinės Asamblėjos patvirtintą išvadų dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 1972 m. lapkričio 16 d. UNESCO pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1972 m. lapkričio 16 d. UNESCO pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 169, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 169,

| — | atsižvelgdamas į Ilulisato deklaraciją, kurią 2008 m. gegužės 28 d. Arkties vandenyno konferencijoje Ilulisate (Grenlandija) paskelbė penkios Arkties vandenyno pakrantės valstybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ilulisato deklaraciją, kurią 2008 m. gegužės 28 d. Arkties vandenyno konferencijoje Ilulisate (Grenlandija) paskelbė penkios Arkties vandenyno pakrantės valstybės,

| — | atsižvelgdamas į Poliaračio inuitų deklaraciją dėl išteklių plėtojimo principų inuitų gyvenamose žemėse (angl. Circumpolar Inuit Declaration on Resource Development Principles in Inuit Nunaat) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Poliaračio inuitų deklaraciją dėl išteklių plėtojimo principų inuitų gyvenamose žemėse (angl. Circumpolar Inuit Declaration on Resource Development Principles in Inuit Nunaat) (3),

| — | atsižvelgdamas į JT deklaraciją Nr. 61/295 dėl čiabuvių tautų teisių (angl. UNDRIP), kurią 2007 m. rugsėjo 13 d. priėmė Generalinė Asamblėja, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT deklaraciją Nr. 61/295 dėl čiabuvių tautų teisių (angl. UNDRIP), kurią 2007 m. rugsėjo 13 d. priėmė Generalinė Asamblėja,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Arkties, ypač į 2016 m. birželio 20 d., 2014 m. gegužės 12 d., 2009 m. gruodžio 8 d. ir 2008 m. gruodžio 8 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Arkties, ypač į 2016 m. birželio 20 d., 2014 m. gegužės 12 d., 2009 m. gruodžio 8 d. ir 2008 m. gruodžio 8 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. paskelbtą ES visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“, taip pat į dokumentą „BUSP ataskaita. Mūsų prioritetai 2016 m.“, kurį 2016 m. spalio 17 d. patvirtino Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. paskelbtą ES visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“, taip pat į dokumentą „BUSP ataskaita. Mūsų prioritetai 2016 m.“, kurį 2016 m. spalio 17 d. patvirtino Taryba,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2016 m. balandžio 27 d. bendrą komunikatą „Integruota Europos Sąjungos Arkties politika“ (JOIN(2016)0021), Komisijos ir vyriausiosios įgaliotinės 2012 m. birželio 26 d. bendrą komunikatą „Su Arkties regionu susijusios Europos Sąjungos politikos formavimas“ (JOIN(2012)0019) ir į 2008 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Arkties regionas“ (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2016 m. balandžio 27 d. bendrą komunikatą „Integruota Europos Sąjungos Arkties politika“ (JOIN(2016)0021), Komisijos ir vyriausiosios įgaliotinės 2012 m. birželio 26 d. bendrą komunikatą „Su Arkties regionu susijusios Europos Sąjungos politikos formavimas“ (JOIN(2012)0019) ir į 2008 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Arkties regionas“ (COM(2008)0763),

| — | atsižvelgdamas į nacionalines Arkties valstybių Arkties strategijas, ypač į Danijos Karalystės (2011 m.), Švedijos (2011 m.) ir Suomijos (2013 m.), taip pat į kitų ES ir kitų EEE valstybių narių strategijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nacionalines Arkties valstybių Arkties strategijas, ypač į Danijos Karalystės (2011 m.), Švedijos (2011 m.) ir Suomijos (2013 m.), taip pat į kitų ES ir kitų EEE valstybių narių strategijas,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimą 2014/137/ES dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimą 2014/137/ES dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių,

| — | atsižvelgdamas į Deklaraciją dėl Arkties tarybos įsteigimo ir dabartinę Arkties tarybos 2015–2017 m. programą pirmininkaujant JAV, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Deklaraciją dėl Arkties tarybos įsteigimo ir dabartinę Arkties tarybos 2015–2017 m. programą pirmininkaujant JAV,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 3–4 d. Kirkenese (Norvegija) priimtą Barenco jūros Europos ir Arkties regiono 20-ųjų bendradarbiavimo metinių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 3–4 d. Kirkenese (Norvegija) priimtą Barenco jūros Europos ir Arkties regiono 20-ųjų bendradarbiavimo metinių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Arkties regiono parlamentų narių konferencijos ir Barenco jūros regiono parlamentinės konferencijos pareiškimus, ypač į per 2016 m. birželio 14–16 d. Ulan Udėje (Rusija) vykusią 12-ąją Arkties regiono parlamentų narių konferenciją priimtą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Arkties regiono parlamentų narių konferencijos ir Barenco jūros regiono parlamentinės konferencijos pareiškimus, ypač į per 2016 m. birželio 14–16 d. Ulan Udėje (Rusija) vykusią 12-ąją Arkties regiono parlamentų narių konferenciją priimtą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, priimtą per trečiąjį 2013 m. vasario 18 d. Briuselyje įvykusį atnaujintos Šiaurės dimensijos šalių ministrų posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą, priimtą per trečiąjį 2013 m. vasario 18 d. Briuselyje įvykusį atnaujintos Šiaurės dimensijos šalių ministrų posėdį,

| — | atsižvelgdamas į pareiškimus, priimtus Šiaurės dimensijos parlamentiniame forume, kuris 2015 m. gegužės mėn. buvo surengtas Reikjavike (Islandija), 2013 m. lapkričio mėn. – Archangelske (Rusija), 2011 m. vasario mėn. – Trumsėje (Norvegija) ir 2009 m. rugsėjo mėn. –Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pareiškimus, priimtus Šiaurės dimensijos parlamentiniame forume, kuris 2015 m. gegužės mėn. buvo surengtas Reikjavike (Islandija), 2013 m. lapkričio mėn. – Archangelske (Rusija), 2011 m. vasario mėn. – Trumsėje (Norvegija) ir 2009 m. rugsėjo mėn. –Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį laivybos poliariniuose vandenyse kodeksą, kurį priėmė Tarptautinė jūrų organizacija (TJO), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį laivybos poliariniuose vandenyse kodeksą, kurį priėmė Tarptautinė jūrų organizacija (TJO),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl civilinės atsakomybės už taršos nafta padarytą žalą, Taršos nafta padarytos žalos kompensavimo fondą ir Papildomo kompensavimo fondą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl civilinės atsakomybės už taršos nafta padarytą žalą, Taršos nafta padarytos žalos kompensavimo fondą ir Papildomo kompensavimo fondą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (4), į 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos jūrinio aspekto (5), 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens krizių dėl klimato ir gaivalinių nelaimių atvejais (6) ir 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (4), į 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos jūrinio aspekto (5), 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens krizių dėl klimato ir gaivalinių nelaimių atvejais (6) ir 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Arkties, ypač į 2014 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ES Arkties strategijos (8), į 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl tvarios ES politikos Tolimojoje Šiaurėje (9) ir į 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl Arkties regiono valdymo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Arkties, ypač į 2014 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl ES Arkties strategijos (8), į 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl tvarios ES politikos Tolimojoje Šiaurėje (9) ir į 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl Arkties regiono valdymo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES biologinės įvairovės strategijos laikotarpio vidurio peržiūros (11) ir į 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES biologinės įvairovės strategijos laikotarpio vidurio peržiūros (11) ir į 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. (12),

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Delegacijos ryšiams su Šveicarija ir Norvegija, ES ir Islandijos jungtiniame parlamentiniame komitete bei Europos ekonominės erdvės (EEE) jungtiniame parlamentiniame komitete rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Delegacijos ryšiams su Šveicarija ir Norvegija, ES ir Islandijos jungtiniame parlamentiniame komitete bei Europos ekonominės erdvės (EEE) jungtiniame parlamentiniame komitete rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2016 m. spalio 26 d. paskelbtą Europos kosmoso strategiją (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2016 m. spalio 26 d. paskelbtą Europos kosmoso strategiją (COM(2016)0705),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1775 dėl prekybos produktais iš ruonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1775 dėl prekybos produktais iš ruonių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A8-0032/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A8-0032/2017),

| A. | kadangi ES yra pasaulinio masto veikėja; kadangi ES nuo seno turi su istorija, geografija, ekonomika ir moksliniais tyrimais susijusių įsipareigojimų Arktyje; kadangi trys jos valstybės narės – Danija, Suomija ir Švedija – yra Arkties regiono šalys; kadangi Arkties regioną supa tarptautiniai vandenys ir viso pasaulio, įskaitant Europos Sąjungą, piliečiai ir vyriausybės turi pareigą padėti saugoti Arktį; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES yra pasaulinio masto veikėja; kadangi ES nuo seno turi su istorija, geografija, ekonomika ir moksliniais tyrimais susijusių įsipareigojimų Arktyje; kadangi trys jos valstybės narės – Danija, Suomija ir Švedija – yra Arkties regiono šalys; kadangi Arkties regioną supa tarptautiniai vandenys ir viso pasaulio, įskaitant Europos Sąjungą, piliečiai ir vyriausybės turi pareigą padėti saugoti Arktį;

| B. | kadangi ES veikla Šiaurės regione ir Arktyje prasidėjo jau praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio pradžioje, kai ES dalyvavo steigiant Baltijos jūros valstybių tarybą (BJVT) ir Barenco jūros Europos ir Arkties tarybą (angl. BEAC) ir kai Komisija tapo tikrąja šių organizacijų nare; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES veikla Šiaurės regione ir Arktyje prasidėjo jau praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio pradžioje, kai ES dalyvavo steigiant Baltijos jūros valstybių tarybą (BJVT) ir Barenco jūros Europos ir Arkties tarybą (angl. BEAC) ir kai Komisija tapo tikrąja šių organizacijų nare;

| C. | kadangi Šiaurės dimensijos politika, kuri daro įtaką ne tik ES vidaus reikalams, bet ir išorės santykiams, išsivystė į lygiavertę ES, Rusijos, Norvegijos ir Islandijos partnerystę; kadangi įgyvendinant šią bendrą politiką be Šiaurės dimensijos partnerių dalyvauja keletas kitų daugiašalių organizacijų, pavyzdžiui, Arkties taryba, BJVT ir BEAC, o Kanada bei Jungtinės Amerikos Valstijos yra stebėtojos; kadangi ši politika apima didelę geografinę teritoriją ir plėtojant praktinį regioninį bendradarbiavimą atlieka svarbų vaidmenį tvaraus vystymosi, visuomenės sveikatos ir socialinės gerovės, kultūros, aplinkos apsaugos ir logistikos bei transporto srityse; |
| --- | --- |

C.

kadangi Šiaurės dimensijos politika, kuri daro įtaką ne tik ES vidaus reikalams, bet ir išorės santykiams, išsivystė į lygiavertę ES, Rusijos, Norvegijos ir Islandijos partnerystę; kadangi įgyvendinant šią bendrą politiką be Šiaurės dimensijos partnerių dalyvauja keletas kitų daugiašalių organizacijų, pavyzdžiui, Arkties taryba, BJVT ir BEAC, o Kanada bei Jungtinės Amerikos Valstijos yra stebėtojos; kadangi ši politika apima didelę geografinę teritoriją ir plėtojant praktinį regioninį bendradarbiavimą atlieka svarbų vaidmenį tvaraus vystymosi, visuomenės sveikatos ir socialinės gerovės, kultūros, aplinkos apsaugos ir logistikos bei transporto srityse;

| D. | kadangi ES palaipsniui suformavo ir išplėtė savo Arkties politiką; kadangi kintantys įsipareigojimai ir bendri ES interesai geriausiai tenkinami gerai koordinuojamomis bendromis priemonėmis; kadangi su Arkties regionu susijusias problemas reikia spręsti imantis bendrų veiksmų regiono ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES palaipsniui suformavo ir išplėtė savo Arkties politiką; kadangi kintantys įsipareigojimai ir bendri ES interesai geriausiai tenkinami gerai koordinuojamomis bendromis priemonėmis; kadangi su Arkties regionu susijusias problemas reikia spręsti imantis bendrų veiksmų regiono ir tarptautiniu lygmenimis;

| E. | kadangi Arkties regionas susiduria su unikaliais socialiniais, aplinkosaugos ir ekonominiais iššūkiais; |
| --- | --- |

E.

kadangi Arkties regionas susiduria su unikaliais socialiniais, aplinkosaugos ir ekonominiais iššūkiais;

| F. | kadangi Europos Arkties regione gyventojai yra retai pasiskirstę didelėje teritorijoje, kuriai būdingas transporto jungčių, pvz., kelių, geležinkelių ir skrydžių tarp rytų ir vakarų jungčių, trūkumas; kadangi į Europos Arkties regioną yra nepakankamai investuojama; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Arkties regione gyventojai yra retai pasiskirstę didelėje teritorijoje, kuriai būdingas transporto jungčių, pvz., kelių, geležinkelių ir skrydžių tarp rytų ir vakarų jungčių, trūkumas; kadangi į Europos Arkties regioną yra nepakankamai investuojama;

| G. | kadangi Arkties regionui taikoma plati tarptautinė teisinė sistema; |
| --- | --- |

G.

kadangi Arkties regionui taikoma plati tarptautinė teisinė sistema;

| H. | kadangi Arkties taryba yra pagrindinis bendradarbiavimo Arkties klausimais forumas; kadangi per 20 egzistavimo metų Arkties taryba parodė, kad geba išlaikyti konstruktyvų ir teigiamą bendradarbiavimą, prisitaikyti prie naujų iššūkių ir imtis naujų užduočių; |
| --- | --- |

H.

kadangi Arkties taryba yra pagrindinis bendradarbiavimo Arkties klausimais forumas; kadangi per 20 egzistavimo metų Arkties taryba parodė, kad geba išlaikyti konstruktyvų ir teigiamą bendradarbiavimą, prisitaikyti prie naujų iššūkių ir imtis naujų užduočių;

| I. | kadangi Arkties valstybių sausumos teritorija ir vandenys priklauso jų suverenitetui ir jurisdikcijai; kadangi reikia gerbti Arkties regiono gyventojų teises siekti, kad jų gamtos ištekliai būtų naudojami tausiai; |
| --- | --- |

I.

kadangi Arkties valstybių sausumos teritorija ir vandenys priklauso jų suverenitetui ir jurisdikcijai; kadangi reikia gerbti Arkties regiono gyventojų teises siekti, kad jų gamtos ištekliai būtų naudojami tausiai;

| J. | kadangi susidomėjimas Arktimi ir jos ištekliais didėja dėl kintančios regiono aplinkos ir išteklių trūkumo; kadangi geopolitinė regiono svarba didėja; kadangi dėl klimato kaitos poveikio ir didėjančios konkurencijos siekiant pasinaudoti Arktimi ir jos gamtos ištekliais, taip pat gausėjančios ekonominės veiklos regionui kilo grėsmių, įskaitant su aplinka ir žmonių saugumu susijusias problemas, tačiau taip pat atsirado naujų galimybių, pavyzdžiui, sukurti itin išvystytą ir tvarią bioekonomiką; kadangi dėl klimato kaitos atsiras naujų navigacijos maršrutų ir bus galima pasinaudoti naujais žvejybos plotais ir gamtos ištekliais, o tai galėtų paskatinti daugiau žmogaus veiklos ir ekologinių iššūkių šiame regione; |
| --- | --- |

J.

kadangi susidomėjimas Arktimi ir jos ištekliais didėja dėl kintančios regiono aplinkos ir išteklių trūkumo; kadangi geopolitinė regiono svarba didėja; kadangi dėl klimato kaitos poveikio ir didėjančios konkurencijos siekiant pasinaudoti Arktimi ir jos gamtos ištekliais, taip pat gausėjančios ekonominės veiklos regionui kilo grėsmių, įskaitant su aplinka ir žmonių saugumu susijusias problemas, tačiau taip pat atsirado naujų galimybių, pavyzdžiui, sukurti itin išvystytą ir tvarią bioekonomiką; kadangi dėl klimato kaitos atsiras naujų navigacijos maršrutų ir bus galima pasinaudoti naujais žvejybos plotais ir gamtos ištekliais, o tai galėtų paskatinti daugiau žmogaus veiklos ir ekologinių iššūkių šiame regione;

| K. | kadangi Arktis ilgai buvo konstruktyvaus tarptautinio bendradarbiavimo regionas ir kadangi būtina, kad Arktis išliktų mažos įtampos regionu; |
| --- | --- |

K.

kadangi Arktis ilgai buvo konstruktyvaus tarptautinio bendradarbiavimo regionas ir kadangi būtina, kad Arktis išliktų mažos įtampos regionu;

| L. | kadangi geras prieinamumas siekiant geriau sujungti Šiaurės regiono kaimo vietoves su likusia ES teritorija yra viena iš būtinųjų sąlygų, suteikiančių galimybę užtikrinti tvarią ir konkurencingą ekonominę plėtrą šiauriniuose augimo centruose atsižvelgiant į didėjantį investuotojų ir suinteresuotųjų šalių dėmesį jų nepanaudotiems ištekliams ir svarbiausiam jų vaidmeniui sprendžiant ekologines problemas; |
| --- | --- |

L.

kadangi geras prieinamumas siekiant geriau sujungti Šiaurės regiono kaimo vietoves su likusia ES teritorija yra viena iš būtinųjų sąlygų, suteikiančių galimybę užtikrinti tvarią ir konkurencingą ekonominę plėtrą šiauriniuose augimo centruose atsižvelgiant į didėjantį investuotojų ir suinteresuotųjų šalių dėmesį jų nepanaudotiems ištekliams ir svarbiausiam jų vaidmeniui sprendžiant ekologines problemas;

| M. | kadangi iki 2015 m. Rusijos Federacija turėjo įrengusi ne mažiau kaip šešias naujas bazes į šiaurę nuo poliarinio rato, įskaitant 6 giliavandenius uostus ir 13 oro uostų, ir Arkties regione dislokavo daugiau sausumos pajėgų; |
| --- | --- |

M.

kadangi iki 2015 m. Rusijos Federacija turėjo įrengusi ne mažiau kaip šešias naujas bazes į šiaurę nuo poliarinio rato, įskaitant 6 giliavandenius uostus ir 13 oro uostų, ir Arkties regione dislokavo daugiau sausumos pajėgų;

| N. | kadangi tvirta, sveika ir tvari Arkties ekosistema, kurioje įsikūrusios gyvybingos bendruomenės, yra strategiškai svarbi politiniam ir ekonominiam Europos ir pasaulio stabilumui; kadangi Arktyje yra daugiau kaip pusė pasaulio šlapžemių ir Arktis atlieka esminį vaidmenį vandens valymo srityje; kadangi Arktis padeda siekti tikslo užtikrinti tinkamą vandens būklę Europos Sąjungoje pagal vandens pagrindų direktyvą; kadangi neveiklumo Arkties socialinės sistemos ir ekosistemos apsaugos srityje kaina proporcingai didėja; |
| --- | --- |

N.

kadangi tvirta, sveika ir tvari Arkties ekosistema, kurioje įsikūrusios gyvybingos bendruomenės, yra strategiškai svarbi politiniam ir ekonominiam Europos ir pasaulio stabilumui; kadangi Arktyje yra daugiau kaip pusė pasaulio šlapžemių ir Arktis atlieka esminį vaidmenį vandens valymo srityje; kadangi Arktis padeda siekti tikslo užtikrinti tinkamą vandens būklę Europos Sąjungoje pagal vandens pagrindų direktyvą; kadangi neveiklumo Arkties socialinės sistemos ir ekosistemos apsaugos srityje kaina proporcingai didėja;

| O. | kadangi Arkties vandenyno ledas nuo 1981 m. gerokai sumažėjo, mažėja po amžinuoju įšalu esantys sluoksniai (dėl to kyla rizika, kad į atmosferą atsitiktinai išsiskirs didžiuliai kiekiai anglies dioksido (13) ir metano), sniego danga ir toliau mažėja, o dėl tirpstančių ledynų pasaulyje kyla jūros lygis; kadangi buvo pastebėta, kad jūros ledas nyksta dar greičiau nei buvo numatyta pagal modelius, o jūroje ledynų tūris vasaros laikotarpiu per 35 metus sumažėjo daugiau kaip 40 proc.; kadangi klimato kaita du kartus greičiau vyksta poliariniuose regionuose ir vis spartėja, sukeldama nežinomų ir nenuspėjamų pokyčių pasaulio ekosistemose; |
| --- | --- |

O.

kadangi Arkties vandenyno ledas nuo 1981 m. gerokai sumažėjo, mažėja po amžinuoju įšalu esantys sluoksniai (dėl to kyla rizika, kad į atmosferą atsitiktinai išsiskirs didžiuliai kiekiai anglies dioksido (13) ir metano), sniego danga ir toliau mažėja, o dėl tirpstančių ledynų pasaulyje kyla jūros lygis; kadangi buvo pastebėta, kad jūros ledas nyksta dar greičiau nei buvo numatyta pagal modelius, o jūroje ledynų tūris vasaros laikotarpiu per 35 metus sumažėjo daugiau kaip 40 proc.; kadangi klimato kaita du kartus greičiau vyksta poliariniuose regionuose ir vis spartėja, sukeldama nežinomų ir nenuspėjamų pokyčių pasaulio ekosistemose;

| P. | kadangi trys ES valstybės narės (Danija, Suomija ir Švedija) ir viena užjūrio šalis ir teritorija (Grenlandija) yra aštuonių narių Arkties tarybos narės, o kitos septynios valstybės narės (Prancūzija, Vokietija, Italija, Nyderlandai, Lenkija, Ispanija ir Jungtinė Karalystė) yra stebėtojos; kadangi ES laukia, kol bus galutinai patvirtintas jos oficialus stebėtojos statusas Arkties taryboje; |
| --- | --- |

P.

kadangi trys ES valstybės narės (Danija, Suomija ir Švedija) ir viena užjūrio šalis ir teritorija (Grenlandija) yra aštuonių narių Arkties tarybos narės, o kitos septynios valstybės narės (Prancūzija, Vokietija, Italija, Nyderlandai, Lenkija, Ispanija ir Jungtinė Karalystė) yra stebėtojos; kadangi ES laukia, kol bus galutinai patvirtintas jos oficialus stebėtojos statusas Arkties taryboje;

| Q. | kadangi aplinkos apsauga ir darnus vystymasis yra du pagrindiniai Otavos deklaracijos, kuri 1996 m. tapo pamatu Arkties tarybai, principai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi aplinkos apsauga ir darnus vystymasis yra du pagrindiniai Otavos deklaracijos, kuri 1996 m. tapo pamatu Arkties tarybai, principai;

| R. | kadangi Arkties regione gyvena apie keturis milijonus gyventojų, iš kurių apie 10 proc. yra čiabuviai; kadangi pažeidžiamai Arkties aplinkai, taip pat čiabuvių pagrindinėms teisėms reikia griežtesnių pagarbos ir apsaugos priemonių; kadangi turi būti užtikrintos čiabuvių ir vietos gyventojų teisės pritarti sprendimams, susijusiems su gamtos išteklių gavyba, ir dalyvauti juos priimant; kadangi Arktyje didėjanti tarša ir sunkiųjų metalų kiekis daro neigiamą poveikį maisto grandinei, t. y. faunai ir florai, ypač žuvims, todėl kelia didelę grėsmę vietos gyventojų ir kitų regionų žuvininkystės produktų vartotojų sveikatai; |
| --- | --- |

R.

kadangi Arkties regione gyvena apie keturis milijonus gyventojų, iš kurių apie 10 proc. yra čiabuviai; kadangi pažeidžiamai Arkties aplinkai, taip pat čiabuvių pagrindinėms teisėms reikia griežtesnių pagarbos ir apsaugos priemonių; kadangi turi būti užtikrintos čiabuvių ir vietos gyventojų teisės pritarti sprendimams, susijusiems su gamtos išteklių gavyba, ir dalyvauti juos priimant; kadangi Arktyje didėjanti tarša ir sunkiųjų metalų kiekis daro neigiamą poveikį maisto grandinei, t. y. faunai ir florai, ypač žuvims, todėl kelia didelę grėsmę vietos gyventojų ir kitų regionų žuvininkystės produktų vartotojų sveikatai;

| S. | kadangi Arkties ekosistemos, įskaitant jos florą ir fauną, yra ypač pažeidžiamos trukdžių ir jų atkūrimo laikotarpis yra gana ilgas; kadangi neigiami padariniai aplinkai dažnai yra kaupiamieji ir negrįžtami ir jie dažnai daro išorinį geografinį ir ekologinį poveikį (pvz., žalą vandenyno ekosistemoms); |
| --- | --- |

S.

kadangi Arkties ekosistemos, įskaitant jos florą ir fauną, yra ypač pažeidžiamos trukdžių ir jų atkūrimo laikotarpis yra gana ilgas; kadangi neigiami padariniai aplinkai dažnai yra kaupiamieji ir negrįžtami ir jie dažnai daro išorinį geografinį ir ekologinį poveikį (pvz., žalą vandenyno ekosistemoms);

| T. | kadangi pastaraisiais dešimtmečiais temperatūra Arktyje kyla apytikriai du kartus greičiau nei vidutinė temperatūra pasaulyje; |
| --- | --- |

T.

kadangi pastaraisiais dešimtmečiais temperatūra Arktyje kyla apytikriai du kartus greičiau nei vidutinė temperatūra pasaulyje;

| U. | kadangi didėjantis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir oro tarša prisideda prie Arkties klimato kaitos; kadangi Arkties klimato taršos šaltiniai daugiausia yra iš Azijos, Šiaurės Amerikos ir Europos, taigi išmetamųjų teršalų mažinimo priemonės ES vaidiną didelį vaidmenį kovojant su Arkties klimato kaita; |
| --- | --- |

U.

kadangi didėjantis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir oro tarša prisideda prie Arkties klimato kaitos; kadangi Arkties klimato taršos šaltiniai daugiausia yra iš Azijos, Šiaurės Amerikos ir Europos, taigi išmetamųjų teršalų mažinimo priemonės ES vaidiną didelį vaidmenį kovojant su Arkties klimato kaita;

| V. | kadangi rizika, kurią kelia Arkties jūrų transporte naudojamas mazutas, yra įvairi: išsiliejimo atveju labai tirštos konsistencijos degalai virsta emulsija, nusėda ir gali būti pernešami itin ilgais nuotoliais, jeigu įstringa lede; išsiliejęs mazutas kelia didžiulę riziką Arkties čiabuvių bendruomenių, kurios pragyvena žvejodamos ir medžiodamos, apsirūpinimo maistu saugumui; deginant mazutą išsiskiria sieros oksidai ir sunkieji metalai, taip pat didelis kiekis suodžių, kurie, nusėdę ant Arkties ledo, skatina šilumos sugertį ledo masėje ir taip paspartina tirpimo procesą ir daro poveikį klimato kaitai; kadangi TJO yra uždraudusi vežti mazutą Antarktį supančiais vandenimis ir jį ten naudoti; |
| --- | --- |

V.

kadangi rizika, kurią kelia Arkties jūrų transporte naudojamas mazutas, yra įvairi: išsiliejimo atveju labai tirštos konsistencijos degalai virsta emulsija, nusėda ir gali būti pernešami itin ilgais nuotoliais, jeigu įstringa lede; išsiliejęs mazutas kelia didžiulę riziką Arkties čiabuvių bendruomenių, kurios pragyvena žvejodamos ir medžiodamos, apsirūpinimo maistu saugumui; deginant mazutą išsiskiria sieros oksidai ir sunkieji metalai, taip pat didelis kiekis suodžių, kurie, nusėdę ant Arkties ledo, skatina šilumos sugertį ledo masėje ir taip paspartina tirpimo procesą ir daro poveikį klimato kaitai; kadangi TJO yra uždraudusi vežti mazutą Antarktį supančiais vandenimis ir jį ten naudoti;

| W. | kadangi ES turi atlikti lyderės vaidmenį vykdant diskusijas ir derybas tarptautiniuose forumuose, kad visi dalyviai prisiimtų įsipareigojimus sumažinti išmetamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų kiekius ir kad būtų galima spręsti vis aktualesnius tausaus išteklių valdymo uždavinius; |
| --- | --- |

W.

kadangi ES turi atlikti lyderės vaidmenį vykdant diskusijas ir derybas tarptautiniuose forumuose, kad visi dalyviai prisiimtų įsipareigojimus sumažinti išmetamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų kiekius ir kad būtų galima spręsti vis aktualesnius tausaus išteklių valdymo uždavinius;

| X. | kadangi reikėtų atsižvelgti į riziką, kylančią dėl branduolinės energijos naudojimo ledlaužiuose ir pakrantėse veikiančiuose įrenginiuose, ir ją sumažinti vykdant visą veiklą, susijusią su pasirengimu nelaimėms ir pagalbos teikimu; |
| --- | --- |

X.

kadangi reikėtų atsižvelgti į riziką, kylančią dėl branduolinės energijos naudojimo ledlaužiuose ir pakrantėse veikiančiuose įrenginiuose, ir ją sumažinti vykdant visą veiklą, susijusią su pasirengimu nelaimėms ir pagalbos teikimu;

| Y. | kadangi bet kokios rūšies atliekų laikymas Arkties amžinajame įšale jokiomis aplinkybėmis nėra tvarus atliekų tvarkymo būdas, kaip rodo Grenlandijoje įrengtoje bazėje „Amžiaus stovykla“ (angl. Camp Century) neseniai nustatyti faktai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi bet kokios rūšies atliekų laikymas Arkties amžinajame įšale jokiomis aplinkybėmis nėra tvarus atliekų tvarkymo būdas, kaip rodo Grenlandijoje įrengtoje bazėje „Amžiaus stovykla“ (angl. Camp Century) neseniai nustatyti faktai;

| Z. | kadangi ES politika Arkties regione turėtų labiau atspindėti darnaus vystymosi tikslus, kuriuos ES įsipareigojo pasiekti iki 2030 m.; |
| --- | --- |

Z.

kadangi ES politika Arkties regione turėtų labiau atspindėti darnaus vystymosi tikslus, kuriuos ES įsipareigojo pasiekti iki 2030 m.;

| AA. | kadangi moksliniais faktais grindžiamas sprendimų priėmimas, įskaitant vietos gyventojų ir čiabuvių žinias, yra esminis dalykas siekiant išsaugoti trapias Arkties ekosistemas, sumažinti riziką ir sudaryti galimybes vietos bendruomenėms prisitaikyti ir skatinti darnų vystymąsi; kadangi ES yra pirmaujanti finansavimo Arkties moksliniams tyrimams teikėja pasaulyje ir skatina laisvą keitimąsi jų rezultatais; |
| --- | --- |

AA.

kadangi moksliniais faktais grindžiamas sprendimų priėmimas, įskaitant vietos gyventojų ir čiabuvių žinias, yra esminis dalykas siekiant išsaugoti trapias Arkties ekosistemas, sumažinti riziką ir sudaryti galimybes vietos bendruomenėms prisitaikyti ir skatinti darnų vystymąsi; kadangi ES yra pirmaujanti finansavimo Arkties moksliniams tyrimams teikėja pasaulyje ir skatina laisvą keitimąsi jų rezultatais;

| AB. | kadangi subalansuotas Arkties pramoninės praktinės patirties bei specializacijos ir įsipareigojimo siekti ekologiško ir darnaus vystymosi tikslų derinys gali padėti Arkties regione skatinti ekologiškas inovacijas, pramonės simbiozę ir veiksmingą atliekų tvarkymą, taip išlaikant švarią Arkties aplinką ir naujų bei atsirandančių verslo galimybių ir darbo vietų kūrimo galimybes, taigi šiame procese prisidedant ir prie jaunimo užimtumo bei senėjančios visuomenės klausimų sprendimo; |
| --- | --- |

AB.

kadangi subalansuotas Arkties pramoninės praktinės patirties bei specializacijos ir įsipareigojimo siekti ekologiško ir darnaus vystymosi tikslų derinys gali padėti Arkties regione skatinti ekologiškas inovacijas, pramonės simbiozę ir veiksmingą atliekų tvarkymą, taip išlaikant švarią Arkties aplinką ir naujų bei atsirandančių verslo galimybių ir darbo vietų kūrimo galimybes, taigi šiame procese prisidedant ir prie jaunimo užimtumo bei senėjančios visuomenės klausimų sprendimo;

| AC. | kadangi ES esamo palydovinio ryšio techniniai pajėgumai kartu su programos „Copernicus“ ir sistemos GALILEO paslaugomis ir infrastruktūra galėtų atitikti Arkties regione esančių naudotojų poreikius; |
| --- | --- |

AC.

kadangi ES esamo palydovinio ryšio techniniai pajėgumai kartu su programos „Copernicus“ ir sistemos GALILEO paslaugomis ir infrastruktūra galėtų atitikti Arkties regione esančių naudotojų poreikius;

| AD. | kadangi labai svarbu įtraukti vietos bendruomenes, siekiant užtikrinti sėkmingą gamtos išteklių valdymą ir trapių ekosistemų atsparumo didinimą; |
| --- | --- |

AD.

kadangi labai svarbu įtraukti vietos bendruomenes, siekiant užtikrinti sėkmingą gamtos išteklių valdymą ir trapių ekosistemų atsparumo didinimą;

| AE. | kadangi pripažįsta, kad priimant sprendimus Arkties regione svarbu atsižvelgti į tradicines ir vietos gyventojų žinias; |
| --- | --- |

AE.

kadangi pripažįsta, kad priimant sprendimus Arkties regione svarbu atsižvelgti į tradicines ir vietos gyventojų žinias;

| AF. | kadangi pagal Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (angl. UNDRIP) turi būti saugomos samių, nencų, chantų, evenkų, čiukčių, aleutų, jupikų ir inuitų kultūros; kadangi Arkties čiabuviai turi teisę naudoti gamtinius išteklius savo gyvenamojoje teritorijoje ir todėl turėtų būti įtraukti į visus būsimus verslinės žvejybos planus; |
| --- | --- |

AF.

kadangi pagal Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (angl. UNDRIP) turi būti saugomos samių, nencų, chantų, evenkų, čiukčių, aleutų, jupikų ir inuitų kultūros; kadangi Arkties čiabuviai turi teisę naudoti gamtinius išteklius savo gyvenamojoje teritorijoje ir todėl turėtų būti įtraukti į visus būsimus verslinės žvejybos planus;

| AG. | kadangi bet kokia žvejybos veikla Arkties regione turi būti vykdoma laikantis esamų tarptautinių susitarimų, kuriais reglamentuojama veikla regione, įskaitant 1920 m. Špicbergeno salyno sutartį ir ypač visas šios sutarties šalių teises, taip pat paisant visų istorinių žvejybos teisių; |
| --- | --- |

AG.

kadangi bet kokia žvejybos veikla Arkties regione turi būti vykdoma laikantis esamų tarptautinių susitarimų, kuriais reglamentuojama veikla regione, įskaitant 1920 m. Špicbergeno salyno sutartį ir ypač visas šios sutarties šalių teises, taip pat paisant visų istorinių žvejybos teisių;

| 1. | palankiai vertina bendrą komunikatą kaip tinkamą žingsnį siekiant sukurti integruotą ES Arkties politiką – jame nustatomos konkrečios veiklos sritys, ir sukurti nuoseklesnę į Europos Arktį nukreiptiems ES veiksmams skirtą sistemą; pabrėžia, kad būtinas didesnis ES vidaus ir išorės politikos Arkties klausimais nuoseklumas; ragina Komisiją nustatyti konkrečias jos komunikate numatytų tikslų įgyvendinimo priemones ir tolesnes priemones; dar kartą ragina parengti išsamią ES įsipareigojimų Arktyje strategiją ir konkrečių veiksmų planą, kurio atskaitos taškas turėtų būti pažeidžiamos Arkties ekosistemos apsauga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina tris bendrame komunikate nurodytas prioritetines sritis, t. y. klimato kaitą, darnų vystymąsi ir tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia UNCLOS svarbą nustatant būtiną daugiašalę teisinę sistemą visai vandenyne, įskaitant Arktį, vykdomai veiklai, Arkties žemyninio šelfo ribų nustatymui ir Arkties vidaus suvereniteto klausimų, susijusių su teritorine jūra, sprendimui; pažymi, kad Arktyje yra tik labai nedaug neišspręstų jurisdikcijos klausimų; mano, kad Arktyje itin svarbu laikytis tarptautinės teisės; pažymi, kad vandenys aplink šiaurės polių daugiausia yra tarptautiniai vandenys; pritaria tam, kad ES atliktų svarbų vaidmenį skatinant veiksmingus daugiašalius susitarimus ir pasaulinę taisyklėmis grindžiamą tvarką gerindama atitinkamus tarptautinius, regioninius ir dvišalius susitarimus ir sistemas ir nuosekliai jas įgyvendindama; pabrėžia, kad ES turėtų atlikti teigiamą vaidmenį skatinant ir remiant susitarimus, padedančius stiprinti biologinės įvairovės ir aplinkos valdymą nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiame Arkties vandenyne; atkreipia dėmesį į tai, kad tai netaikoma navigacijai ir tradiciniams pragyvenimo būdams; primygtinai ragina ES glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant remti regiono aplinkos išsaugojimą ir apsaugą; pabrėžia svarbų Arkties tarybos vaidmenį Arkties regione išlaikant konstruktyvų bendradarbiavimą, mažą įtampą, taiką ir stabilumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina tai, kad Europos Sąjunga ratifikavo Paryžiaus susitarimą ir kad 2016 m. lapkričio 4 d. jis įsigaliojo; ragina visas šalis jį greitai ir veiksmingai įgyvendinti; ragina valstybes nares ratifikuoti Paryžiaus susitarimą, siekiant įgyvendinti plataus užmojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus ir priemones prekybos apyvartiniais taršos leidimais ir pastangų pasidalijimo srityse, atsižvelgiant į tikslą iki 2100 m. apriboti temperatūros kilimą iki 1,5 oC; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis aktyvesnio vaidmens siekiant veiksmingai įgyvendinti tarptautines konvencijas, pavyzdžiui, Paryžiaus susitarimą, Minamatos konvenciją, Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją, Geteborgo protokolą, Stokholmo konvenciją, Tarptautinį laivybos poliariniuose vandenyse kodeksą (Poliarinį kodeksą) ir Biologinės įvairovės konvenciją; ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį vykstančiam tarptautiniam procesui, kurį inicijavo Patvariųjų organinių teršalų kontrolės komitetas, siekiant toliau laipsniškai nutraukti patvariųjų organinių teršalų ir suodžių naudojimą; ragina ES šalis partneres padaryti tą patį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pritaria tam, kad būtų sukurtas saugomų Arkties teritorijų tinklas ir kad už pakrantės valstybių ekonominių zonų ribų aplink Šiaurės ašigalį esanti tarptautinė jūros teritorija būtų saugoma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina verslinę žvejybą Arkties regione vystyti visapusiškai atsižvelgiant į regiono pažeidžiamumą ir specifiką; primygtinai reikalauja, kad prieš pradedant bet kokią naują verslinės žvejybos veiklą Arkties regione, turi būti atlikti patikimi ir prevenciniai moksliniai išteklių vertinimai, siekiant nustatyti žvejybos rodiklius, kuriuos taikant tiksliniai žuvų ištekliai bus išsaugoti virš rodiklio, kurį pasiekus galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, ir nebus išeikvotos kitos rūšys arba padaryta didelė žala jūrų aplinkai; pabrėžia, kad visą žvejybą atviroje jūroje turi reglamentuoti regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, kuri vadovautųsi mokslinėmis konsultacijomis ir turėtų tvirtą kontrolės ir stebėsenos programą, kad galėtų užtikrinti, jog būtų laikomasi valdymo priemonių; pažymi, kad žvejyba išskirtinėse ekonominėse zonose turi atitikti tokius pačius standartus; ragina stabdyti pramoninę žvejybą, įskaitant žvejybą naudojant dugninį tralą, Arkties vandenyse, kuriuose anksčiau nebuvo žvejojama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina vykstančias derybas dėl tarptautinio Arkties pakrantės valstybių ir tarptautinių šalių susitarimo, siekiant užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai tarptautiniuose Arkties vandenyse, ir ragina Komisiją ir valstybes nares pasirašyti šią deklaraciją ir pritarti tam, kad ši deklaracija būtų privaloma ją pasirašiusioms šalims; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją remti ir skatinti Arkties šalis toliau kaupti turimą informaciją apie visus regiono išteklius ir juos analizuoti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares remiantis ES teisine sistema dėti daugiau pastangų siekiant susitarti dėl plataus užmojo mažinimo tikslų derybose dėl Teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyvos mažinant vietos taršos lygį, pasinaudojant Švaraus oro dokumentų rinkiniu, kad būtų sumažinta plataus masto tarša, ypač tarša suodžiais, ir derantis dėl plataus užmojo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslų ir priemonių, taikomų apyvartinių taršos leidimų prekybos ir pastangų pasidalijimo sektoriams, atsižvelgiant į tikslą iki 2100 m. apriboti temperatūros kilimą iki 1,5 oC; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad JT vandenynų susitarimas dėl biologinės įvairovės apsaugos už nacionalinės jurisdikcijos ribų, dėl kurio dabar deramasi, būtų tvirtas bei veiksmingas ir juo būtų galima užtikrinti tinkamą saugomų jūrų rajonų, įskaitant neliečiamus jūrų draustinius, nustatymo, skyrimo, valdymo ir vykdymo užtikrinimo procesą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti savo vaidmenį veiksmingai įgyvendinant Biologinės įvairovės konvenciją ir susijusius tarptautinius susitarimus; mano, jog svarbu, kad įgyvendinant strateginį planą, susijusį su ekosistemoms grėsmę keliančių žalingų svetimų rūšių nustatymu ir jų prioritetinio sąrašo sudarymu bei jų plitimo būdais, dėl kurio susitarta Nagojos protokolo 10 straipsnyje, žalingiausios invazinės rūšys būtų kontroliuojamos arba sunaikinamos ir kad priemonės būtų nukreiptos į jų plitimo būdus, siekiant užkirsti kelią žalingų svetimų rūšių persikėlimui ir invazijai, be kita ko, ir Arkties teritorijose; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares uždrausti subsidijas iškastiniam kurui, dėl kurių sumažėja energijos gamybos deginant iškastinį kurą sąnaudos, taip stengiantis neskatinti iškastinio kuro gavybos ir naudojimo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES skatinti griežtus atsargumo reguliavimo standartus aplinkos apsaugos ir saugumo srityje, kurie būtų taikomi tarptautiniu mastu vykdant naftos paiešką, žvalgybą ir gavybą; ragina uždrausti naftos gręžybą ledo sukaustytuose ES ir EEE Arkties vandenyse ir ragina ES skatinti panašius atsargumo standartus Arkties taryboje ir Arkties pakrančių valstybėse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, jog svarbu, kad ES paragintų sparčiai ratifikuoti Minamatos konvenciją, siekiant užkirsti kelią gyvsidabrio išmetimui ir sumažinti išmetamą jo kiekį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą nukreipti Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų lėšas į kovos su klimato kaita veiksmų Arktyje integravimo priemones, atsižvelgiant į vietos sąlygas ir ypatingą Arkties regionų pobūdį; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad Arkties gamtos išteklių naudojimas, kurio mastas didėja, turėtų būti vykdomas atsižvelgiant į vietos gyventojus ir jų interesus ir visapusiškai įsipareigojant saugoti pažeidžiamą Arkties aplinką; mano, kad šis strateginis pasirinkimas neatsiejamas nuo teisėtumo ir vietinės paramos ES veiklai Arkties regione užsitikrinimo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares, kurios yra Arkties tarybos narės ar stebėtojos, remti Arkties tarybos vykdomą darbą, susijusį su poveikio aplinkai vertinimais, siekiant išsaugoti pažeidžiamas Arkties ekosistemas vadovaujantis Espo konvencijos nuostatomis; pabrėžia didžiulę šių poveikio aplinkai vertinimų svarbą užtikrinant tvarią ekonominės veiklos plėtrą ir itin pažeidžiamų Arkties ekosistemų ir bendruomenių apsaugą; atkreipia dėmesį į šiuos neišsamius kriterijus Arktyje vykdomiems projektams vertinti, kuriuos pateikė Inuitų poliaračio taryba (angl. Inuit Circumpolar Council):






  — | vykdant projektą ir jam pasibaigus turi būti atsižvelgta į visą galimą poveikį aplinkai, socialinį ir ekonominį poveikį ir poveikį kultūrai, įskaitant kaupiamąjį poveikį dabartiniams ir būsimiems projektams; |
| --- | --- | --- |

18.

—

vykdant projektą ir jam pasibaigus turi būti atsižvelgta į visą galimą poveikį aplinkai, socialinį ir ekonominį poveikį ir poveikį kultūrai, įskaitant kaupiamąjį poveikį dabartiniams ir būsimiems projektams;

| — | atsargumo principas ir principas „teršėjas moka“ turi būti taikomi visais projektų planavimo, vertinimo, įgyvendinimo ir regeneravimo etapais; |
| --- | --- |

—

atsargumo principas ir principas „teršėjas moka“ turi būti taikomi visais projektų planavimo, vertinimo, įgyvendinimo ir regeneravimo etapais;

| — | buveinių ir susijusių žemių regeneravimas ir atkūrimas turi būti kruopščiai planuojamas ir išlaidos visiškai padengiamos iš anksto; |
| --- | --- |

—

buveinių ir susijusių žemių regeneravimas ir atkūrimas turi būti kruopščiai planuojamas ir išlaidos visiškai padengiamos iš anksto;

| — | projektų pasiūlymai dėl atsako išsiliejus naftai turi apimti įrodymus apie pramonės gebėjimą surinkti išsiliejusią naftą, kai ledas įšalęs, sulūžęs ir šąla iš naujo; |
| --- | --- |

—

projektų pasiūlymai dėl atsako išsiliejus naftai turi apimti įrodymus apie pramonės gebėjimą surinkti išsiliejusią naftą, kai ledas įšalęs, sulūžęs ir šąla iš naujo;

| — | turi būti nustatyta tarptautinė atsakomybės ir kompensavimo už naftos išteklių žvalgybos ir eksploatavimo jūroje keliamą žemių, vandens ir jūrų teritorijų taršą sistema; |
| --- | --- |

—

turi būti nustatyta tarptautinė atsakomybės ir kompensavimo už naftos išteklių žvalgybos ir eksploatavimo jūroje keliamą žemių, vandens ir jūrų teritorijų taršą sistema;

| 19. | pabrėžia, kaip svarbu bendradarbiaujant su verslo sektoriaus atstovais, pvz., Arkties ekonomine taryba, rasti įmonių socialinės atsakomybės principo įtraukimo į Arkties regione veikiančių įmonių veiklą mechanizmus; rekomenduoja išnagrinėti galimybę taikant savanoriškus mechanizmus skatinti laikytis aukštų pramonės veiklos socialinėje ir aplinkosaugos srityse standartų, pvz., pabrėžti geriausius veiklos rezultatus Arkties įmonių socialinės atsakomybės indekse, kuris būtų grindžiamas, pvz., Arkties verslo investicijų protokolu ir JT Pasaulinio susitarimo iniciatyva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares paremti visas TJO dedamas pastangas pasiekti visuotinį susitarimą dėl laivų išmetamų teršalų kiekio mažinimo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripažįsta nuolatinio ir pakankamo finansavimo svarbą retai gyvenamoms šiaurinėms teritorijoms, kad jose galėtų būti įveikiami tokie nuolatiniai sunkumai, kaip mažas gyventojų skaičius, atšiaurios klimato sąlygos ir dideli atstumai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina ES institucijas ir susijusias valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti Arkties klausimais; ragina valstybes nares, kurios yra Arkties tarybos narės, informuoti kitas valstybes nares ir vyriausiąją įgaliotinę apie visus bendros svarbos klausimus Arkties taryboje laikantis Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalies; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad ES būtina įsitraukti į politinį dialogą su visais Arkties partneriais ir ragina užtikrinti tvirtesnį ES, Arkties tarybos Šiaurės dimensijos požiūriu, Barenco jūros Europos ir Arkties tarybos ir kitų institucijų, bendradarbiaujančių Tolimojoje Šiaurėje, bendradarbiavimą; pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį Arkties taryboje atlieka stebėtojos, turinčios didelės patirties ir seniai dalyvaujančios moksliniame ir politiniame bendradarbiavime Arktyje; šiuo požiūriu teigiamai vertina nuolatinį stebėtojų ir Arkties tarybai pirmininkaujančios valstybės narės dialogą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tvirtai pritaria tam, kad ES būtų suteiktas stebėtojos statusas Arkties taryboje; yra įsitikinęs, kad visateisis ES oficialios stebėtojos statusas padarytų teigiamą įtaką Arkties tarybos politiniam ir instituciniam vaidmeniui sprendžiant su Arktimi susijusius klausimus ir jį sustiprintų; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teigiamai vertina didesnį Komisijos ir EIVT veiksmų Arkties klausimais koordinavimą; siūlo sukurti EIVT Šiaurės politikos skyrių ir stiprinti EIVT bei Komisijos vidaus tarnybų bendradarbiavimą siekiant užtikrinti nuoseklų, koordinuojamą ir integruotą politikos metodą, taikytiną visose pagrindinėse politikos srityse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į ES gebėjimą prisidėti prie galimų saugumo uždavinių sprendimo; ragina ES, vykdant partnerystę su valstybėmis narėmis ir bendradarbiaujant su Arkties valstybėmis, prisidėti prie civilinio saugumo mechanizmų kūrimo, taip pat prie gamtos ir žmogaus sukeltų krizių ir nelaimių valdymo pajėgumų ir paieškos bei gelbėjimo infrastruktūros stiprinimo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad energetinis saugumas glaudžiai susijęs su klimato kaita; mano, kad energetinis saugumas turi būti didinamas mažinant ES priklausomybę nuo iškastinio kuro; pabrėžia tai, kad Arkties transformacija yra vienas iš svarbiausių klimato kaitos padarinių ES saugumui; pabrėžia, kad šio rizikos daugiklio klausimą būtina spręsti numatant sustiprintą ES Arkties strategiją ir įgyvendinant patobulintą ES gaminamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo politiką, pagal kurią būtų gerokai sumažinta Sąjungos priklausomybė nuo išorės šaltinių ir taip būtų pagerinta jos saugumo padėtis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina visose Arkties valstybėse laikantis nustatytos gerosios praktikos parengti reagavimo į laukinės gamtos taršą nafta veiksmų planus, apimančius veiksmingą pažeidžiamų rūšių, kurioms kyla pavojus, būklės vertinimą, taip pat praktiškai įgyvendinamą prevencijos ir reagavimo strategiją, siekiant užtikrinti jų apsaugą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į nuolatinį konstruktyvų ir pragmatišką tarpvalstybinį bendradarbiavimą, vykstantį įgyvendinant Šiaurės dimensijos politiką ir pagal ją sudarytus partnerystės susitarimus, ir bendradarbiavimą Barenco jūros regione; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad svarbu nuolat bendradarbiauti ir vykdyti dialogą su Rusija Arkties regioninio bendradarbiavimo, ypač ES ir Rusijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo, klausimais neatsižvelgiant į tai, kad regione dislokuojama vis daugiau Rusijos ginkluotųjų pajėgų, kuriamos ir vėl atidaromos Rusijos karinės bazės ir kuriama Rusijos Arkties karinė apygarda; pabrėžia, kad ES būtina toliau ginti savo interesus, susijusius su Rusija, naudojant pasirinktinį bendradarbiavimą ir siekti pažangos sprendžiant bendro intereso klausimus, jei esama galimybių pasaulinio masto priemonėmis spręsti bendras problemas ir atremti bendrus pavojus; primygtinai ragina įtraukti šį klausimą į ES Arkties strategiją; pabrėžia, kad Arkties regionas yra neatskiriama tarptautinių santykių aplinkosaugos, ekonominės ir politinės sričių dalis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | laikosi nuomonės, kad Šiaurės dimensijos politika yra sėkmingas stabilumo, bendros atsakomybės ir įsitraukimo į bendradarbiavimą Arkties klausimais modelis; pabrėžia Šiaurės dimensijos sektorinių partnerysčių, ypač partnerysčių aplinkos ir infrastruktūros bei logistikos sektoriuose, svarbą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad atsirado Arkties migracijos į ES maršrutų; pabrėžia, kad rengiant ES Arkties strategiją turėtų būti atsižvelgiama į migracijos maršrutus ir didėjančias transporto apimtis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pakartoja savo raginimą ES ir jos valstybėms narėms aktyviai remti navigacijos laisvės ir taikios kelionės principus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina planus sukurti Europos Arkties regiono suinteresuotųjų subjektų forumą; atkreipia dėmesį į būtinybę didinti esamų finansinių priemonių sinergiją, kad būtų išvengta galimo dubliavimosi ir kuo labiau padidinta ES vidaus ir išorės programų sąveika; atkreipia dėmesį į tai, kad Suomija pasisiūlė 2017 m. surengti pirmąjį forumą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad svarbu įtraukti tradicines ir vietos gyventojų žinias į sprendimų priėmimo procesą Arktyje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | dar kartą patvirtina, kad ES remia JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių; ypač primena jos 19 straipsnį, kuriame teigiama, kad prieš priimdamos ir įgyvendindamos teisines arba administracines priemones, kurios gali daryti poveikį čiabuvių tautoms, valstybės konsultuojasi ir sąžiningai bendradarbiauja su čiabuvių tautoms atstovaujančiomis institucijomis, siekdamos gauti jų savanorišką ir turimomis žiniomis pagrįstą išankstinį pritarimą; ragina geriau ir anksčiau įtraukti čiabuvius formuojant į piliečius orientuotą Arkties politiką, taip pat įtraukti juos į Arkties tarybos veiklą; pabrėžia, kad įtraukus juos į sprendimų priėmimo procesą būtų sudarytos palankesnės sąlygos tvariam Arkties gamtos išteklių valdymui; pabrėžia būtinybę apsaugoti ir skatinti jų teises, kultūrą ir kalbą; pabrėžia būtinybę tvariai plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius Arkties regione, taip pat atsižvelgiant į pažeidžiamą aplinką ir visapusiškai dalyvaujant čiabuvių tautoms; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia ypatingą dėmesį į 4.5 darnaus vystymosi tikslą (DVT), kuris apima vienodas galimybes čiabuvių tautoms gauti visų lygių išsilavinimą ir profesinį mokymą, be kita ko, ir savo gimtąja kalba; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad prieinamas, kompleksinis, saugus ir tvarus turizmas Europos Arkties kaimo vietovėse ir retai apgyvendintose teritorijose gali padėti plėtoti verslo veiklą, kuri savo ruožtu gali prisidėti prie darbo vietų kūrimo mažosiose ir vidutinėse įmonėse ir paskatinti bendrą teigiamą regiono plėtrą; todėl pabrėžia, kad turizmas regione turėtų būti skatinamas dėl savo susijusio socialinio ir aplinkosauginio poveikio infrastruktūrai ir moksliniams tyrimams, švietimui ir mokymui; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių vaidmenį siekiant, kad Arkties regionas išliktų gyvybingas ir tvarus; ragina Komisiją pirmiausia suteikti šioms bendruomenėms galimybes susipažinti su visa susijusia informacija apie ES bendrosios rinkos reikalavimus, geriausią patirtį ir finansavimo priemones; pabrėžia sklandžiai veikiančių transporto, ryšių ir elektros energijos tinklų bei kosminių geografinės vietos nustatymo ir telekomunikacijų technologijų vaidmenį kuriant ekonominę veiklą regione; primena Komisijai jos prievoles, nustatytas Reglamente (ES) 2015/1775, teikti ataskaitas ir informuoti visuomenę ir kompetentingas institucijas apie reglamento nuostatas; pabrėžia būtinybę įtraukti čiabuvių ir vietos gyventojų praktines žinias, taip pat užtikrinti aktyvesnį čiabuvių ir vietos bendruomenių dalyvavimą, pritarimą ir bendradarbiavimą sprendimų priėmimo procesuose; pabrėžia, kad reikia būtinos paramos ir finansavimo; atsižvelgdamas į tai, siūlo įsteigti Arkties čiabuvių atstovybę Briuselyje, kad jų dalyvavimas būtų matomesnis; laikosi nuomonės, kad plėtojant Arkties atsinaujinančiuosius išteklius ES turėtų remti novatoriškų technologijų diegimą Arktyje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad ypatingai svarbu išlaikyti tvariai išsivysčiusias bendruomenes, besinaudojančias naujausiomis informacinėmis technologijomis ir besidžiaugiančias aukšta gyvenimo kokybe Arktyje ir kad ES šiuo klausimu gali atlikti nepaprastai svarbų vaidmenį; pakartoja, kad Arkties gyventojai turi teisę pasirinkti savo pačių pragyvenimo šaltinius ir pripažįsta jų norą, kad regionas vystytųsi darniai; prašo EIVT ir Komisijos sustiprinti dialogą su jais ir išnagrinėti galimybę skirti lėšų šioms asociacijoms ir užtikrinti, kad į jų nuomonę būtų atsižvelgiama per ES diskusijas dėl Arkties; teigiamai vertina JT specialiojo pranešėjo čiabuvių tautų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių padėties klausimais ir JT ekspertų grupės čiabuvių tautų teisių klausimais darbą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad mokslas turėtų būti politikos formavimo Arktyje pagrindas, kai tai susiję su aplinkos apsauga ir kova su klimato kaita; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia gyvybiškai svarbų ESI fondų vaidmenį plėtojant Europos Arktį ir kuriant tvarų ekonomikos augimą bei kokybiškų darbo vietų į ateitį orientuotuose sektoriuose kūrimą; taip pat pabrėžia poreikį atsakingai bei saikingai vystyti Arkties gamtinius išteklius; atkreipia dėmesį į nuolatinius trūkumus, už kuriuos turėtų būti kompensuojama (SESV 174 straipsnis); pabrėžia įvairių sričių, pvz., skaitmeninės darbotvarkės, klimato kaitos, mėlynojo augimo ir kt., strategijos ilgalaikę svarbą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia gero Arkties regiono prieinamumo TEN-T tinklui, planuojamo jo pagrindinio tinklo koridoriaus, Šiaurės jūros–Baltijos jūros ir Skandinavijos–Viduržemio jūros koridorių išplėtimo, taip pat antrojo lygio prieigos ruožų, kaip pagrindinės transporto struktūros, suteiksiančios galimybę siekti tvaraus asmenų ir prekių judumo, svarbą; primena ES fondų, pvz., Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) galimybes finansuojant Europos Arkties infrastruktūros projektus; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į svarbų Europos investicijų banko (EIB) vaidmenį; siūlo Komisijai išnagrinėti galimybę platesniu mastu bendradarbiauti finansų srityje diegiant naują infrastruktūrą ir jungtis, įskaitant IRT sistemas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą bent išlaikyti finansavimo, pagal programą „Horizontas 2020“ skiriamo Arkties mokslinių tyrimų programai, lygį ir ypač jos ketinimą remti novatoriškų technologijų diegimą; ragina Komisiją daugiametėje finansinėje programoje (DFP) po 2020 m. padidinti ES finansavimą, skiriamą Arkties moksliniams tyrimams; ragina Komisiją Arkties tyrinėjimo tikslais toliau ir aktyviau pasinaudoti programos „Horizontas 2020“ ir kitų finansavimo programų lėšomis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad Arkties jūrų ekosistemos yra labai svarbios siekiant išsaugoti pasaulinę biologinę įvairovę; pažymi, kad Arkties jūros ledo tirpimas ir kiti aplinkos pokyčiai Arktyje bei ribotos mokslinės žinios apie jūrų išteklius šiame regione lemia būtinybę vadovautis atsargumo principu grindžiamu požiūriu ir sukurti atitinkamas tarptautines priemones, kuriomis būtų užtikrintas ilgalaikis Arkties atviros jūros išteklių išsaugojimas ir tausus jų naudojimas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pripažindamas, kad geresnės žinios apie Arktį yra itin svarbios siekiant tinkamai atremti visus iššūkius, ragina skatinti ir lengvinti tarptautinį visų suinteresuotųjų subjektų, veikiančių Arkties mokslinių tyrimų srityje, bendradarbiavimą mokslo ir mokslinių tyrimų srityje ir kurti mokslinių tyrimų infrastruktūrą; remia pirmaujančių Arkties mokslinių tyrimų institucijų bendradarbiavimą siekiant parengti integruotą Europos poliarinių mokslinių tyrimų programą pagal iniciatyvą „EU-PolarNet“, kuri apimtų tradicines ir vietos gyventojų žinias; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija paraginta 2018 m. Europoje surengti tarptautinę Arkties mokslo konferenciją; pabrėžia sėkmingo bendradarbiavimo su Kanada ir JAV Atlanto vandenyno mokslinių tyrimų aljanse svarbą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | dar kartą ragina Komisiją įsteigti ES Arkties informacijos centrą Arktyje ir skirti tam užtektinai lėšų, kad būtų užtikrinta veiksminga prieiga prie informacijos ir žinių apie Arktį ir kad būtų skatinamas turizmas; pažymi, kad toks ES Arkties informacijos centras galėtų būti sujungtas su jau veikiančiais Arkties centrais ar kokia nors kita Arkties institucija, nes pasirinkus tokį sprendimą būtų labai smarkiai sumažintos sąnaudos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina sistemingiau ir ilgesnį laikotarpį rinkti duomenis, gautus iš Arkties mokslinių tyrimų projektų; apgailestauja, kad pavienių projektų pasiekimai pranyksta tuo metu, kai pereinama nuo vieno finansavimo laikotarpio prie kito; ragina Komisiją planuojant Arkties mokslinių tyrimų programą po 2020 m. siekti tęstinumo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina Komisijos paramą tam, kad Arktyje būtų nustatytos saugomos jūrų teritorijos; primena Komisijai ir valstybėms narėms apie tikslą kaip vieno iš darnaus vystymosi tikslų (DVT) siekti, kad būtų saugoma bent 10 proc. pakrančių ir jūrų teritorijų; vis dėlto pažymi, kad bet koks naujas pasiūlymas dėl šių klausimų turėtų būti susietas su Arkties valstybių diskusijos Arkties taryboje rezultatais; pabrėžia, kad saugomos jūrų teritorijos yra itin svarbios Arkties ekosistemų išsaugojimui; primena, kad planuojant, įgyvendinant ir valdant šias saugomas teritorijas reikia visapusiškai įtraukti vietos bendruomenes; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkreipia dėmesį į kosmoso technologijų ir su kosmoso erdve susijusios mokslinių tyrimų veiklos, kuri yra būtina saugioms laivybos operacijoms, taip pat aplinkos stebėsenai ir klimato kaitos stebėjimui Arktyje, svarbą; ragina Komisiją, atsižvelgiant į savo komunikate Europos kosmoso strategija (COM(2016)0705) pripažintus Arkties regiono pokyčius ir bendradarbiaujant su Arkties tarybos narėmis, išnagrinėti galimybes šioje zonoje plačiau panaudoti ES būsimas ir esamas palydovines programas bei įgyvendinant vyriausybinio palydovinio ryšio (angl. GOVSATCOM) iniciatyvą atsižvelgti į naudotojų poreikius; šiuo požiūriu ragina visus suinteresuotuosius subjektus visapusiškai pasinaudoti Europos palydovinės navigacijos sistemos („Galileo“) ir Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programos („Copernicus“) teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ir remti Arkties atviros jūros saugomos jūrų teritorijos steigimą vadovaujantis pagal Konvenciją dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos (OSPAR konvencija) įsteigtos komisijos įgaliojimais, draudžiant į OSPAR konvenciją įtrauktuose aplink Šiaurės ašigalį esančiuose tarptautiniuose vandenyse vykdyti bet kokią gavybos veiklą, įskaitant žuvininkystę; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją remti iniciatyvas, kuriomis siekiama uždrausti naudoti dugninius tralus ekologiniu arba biologiniu požiūriu svarbiuose jūrų rajonuose (angl. EBSA) ir Arkties atviroje jūroje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina užtikrinti, kad bet kokios verslinės žvejybos regione pagrindas būtų pagal naująją bendrą žuvininkystės politiką numatyti išsaugojimo tikslai ir kiekybinis tikslas atkurti ir išlaikyti išteklius virš rodiklio, kurį pasiekus galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina ES būti lydere vykdant nereglamentuojamos žvejybos Arktyje prevenciją; mano, kad šis vaidmuo teisėtas, nes valstybės narės visais lygmenimis dalyvauja valdant Arkties regioną; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad ES žvejybos laivynas privalo nekelti pavojaus šio regiono biologinei įvairovei; palankiai vertina tai, kad, remiantis Biologinės įvairovės konvencija, Arkties regione yra nustatyti ekologiniu arba biologiniu požiūriu svarbūs jūrų rajonai, nes tai – svarbus procesas norint užtikrinti veiksmingą Arkties biologinės įvairovės išsaugojimą, ir pabrėžia, kad svarbu Arkties pakrantės, jūros ir sausumos aplinkoje taikyti ekosisteminio valdymo (angl. EBM) metodą, kaip pabrėžė Arkties tarybos Ekosisteminio valdymo ekspertų grupė; ragina valstybes vykdyti pagal Biologinės įvairovės konvenciją ir Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją prisiimtus įsipareigojimus ir sukurti Arkties vandenyno saugomų jūrų teritorijų ir jūrų draustinių tinklą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | labai pritaria tam, kad bet koks tolesnis verslinės žvejybos vystymas Arkties regione turi būti vykdomas laikantis su regionu susijusių tarptautinių susitarimų, įskaitant 1920 m. Špicbergeno salyno sutartį, ir paisant visų tokių susitarimų šalių teisių bei galiojančių istorinių žvejybos teisių; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybes ir pateikti pasiūlymų dėl Arkties telekomunikacijų infrastruktūros, įskaitant palydovus, tobulinimo siekiant padėti vykdyti mokslinius tyrimus ir klimato stebėseną ir užtikrinti vietos plėtrą, navigaciją ir saugą jūroje; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pakartoja savo 2014 m. raginimą Komisijai ir valstybėms narėms taikant Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL konvenciją) ir (arba) vykdant uosto valstybės kontrolę, kaip reikalaujama pagal teisės nuostatas Antarktidą supančiuose vandenyse, imtis visų būtinų priemonių, siekiant aktyviai skatinti greičiau uždrausti naudoti mazutą ir vežti jį kaip laivų degalus laivuose, plaukiojančiuose Arkties vandenyse; ragina Komisiją įtraukti į savo rizikos, kuri kils didėjant navigacijos Šiaurės jūrų maršrutu mastui, tyrimą su aplinka ir klimatu susijusią riziką; kadangi nėra tinkamų tarptautinių priemonių, ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl taisyklių, taikytinų į ES uostus įplaukiantiems laivams po kelionės per Arkties vandenis arba prieš ją, siekiant uždrausti naudoti ir vežti mazutą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nekantriai laukia, kol 2017 ir 2018 m. įsigalios TJO poliarinis kodeksas, kuris padės pasiekti, kad navigacija Arktyje taptų saugesnė; pabrėžia, kaip svarbu sukurti bendrą avarinio pasitraukimo, evakuacijos ir gelbėjimo sistemą, skirtą jūroje dirbančiam personalui, kuri galėtų būti taikoma Arktyje esančioms platformoms ir laivams; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primena, kad pagal Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimą Islandija ir Norvegija įsipareigojo išsaugoti aplinkos kokybę ir užtikrinti tausų gamtinių išteklių naudojimą vadovaujantis atitinkamais ES teisės aktais; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atkreipia dėmesį į didėjantį Kinijos susidomėjimą Arkties regionu, ypač galimybėmis naudotis laivybos maršrutais ir šio regiono energijos ištekliais; atkreipia dėmesį į tai, kad Islandija ir Kinija sudarė laisvosios prekybos susitarimą ir ragina Komisiją atidžiai stebėti poveikį, kurį šis susitarimas gali turėti ne tik Islandijai priklausančios Arkties regiono dalies darniam ekonominiam vystymuisi, bet ir ES ekonomikai ir vidaus rinkai; |
| --- | --- |

61.

| 62. | primena, kad pagal 2007 m. ES ir Grenlandijos žvejybos partnerystės susitarimą ES teikia Grenlandijai finansinę paramą atsakingai žvejybai ir tausiam žuvininkystės išteklių naudojimui Grenlandijos išskirtinėje ekonominėje zonoje užtikrinti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina valstybes nares greitai ratifikuoti Tarptautinės konvencijos dėl atsakomybės ir kompensacijos už žalą, susijusią su pavojingų ir kenksmingų medžiagų vežimu jūra (HNS konvencija), 2010 m. protokolą ir prie jo prisijungti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mano, kad įgyvendinant Arkties politiką itin svarbus parlamentų įsitraukimas ir glaudus parlamentų bendradarbiavimas Arkties klausimais, visų pirma su nacionaliniais atitinkamų ES valstybių narių parlamentais; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją atidžiai stebėti klimato, aplinkos apsaugos, jūrų, socialinius ir ekonominius bei saugumo pokyčius Arktyje ir reguliariai teikti ataskaitas Parlamentui ir Tarybai, taip pat ir ES Arkties politikos įgyvendinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Arkties regiono valstybių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0363.

(2)  JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/70/1.

(3)  http://www.inuitcircumpolar.com/uploads/3/0/5/4/30542564/ declaration_on_resource_development_a3_final.pdf.

(4)  OL C 436, 2016 11 24, p. 17.

(5)  OL C 93, 2016 3 9, p. 131.

(6)  OL C 419, 2015 12 16, p. 153.

(7)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 77.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0236.

(9)  OL C 136 E, 2012 5 11, p. 71.

(10)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 41.

(11)  Priimti tekstai P8_TA(2016)0034.

(12)  Priimti tekstai P8_TA(2016)0224.

(13)  Apskaičiuota, kad Arktyje glūdi pusantro milijardo tonų CO2.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/148 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/148

---

P8_TA(2017)0094

Pranešimas dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Juodkalnijos

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Juodkalnijos (2016/2309(INI))

(2018/C 263/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas ir jų priedą „Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanų valstybėms: Europos integracijos link“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas ir jų priedą „Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanų valstybėms: Europos integracijos link“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 29 d. Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 29 d. Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS) (1),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Juodkalnijos stojimo konferencijos posėdžių, vykusių 2016 m. birželio 30 d. pavaduotojų lygiu ir 2016 m. gruodžio 13 d. ministrų lygiu, rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Juodkalnijos stojimo konferencijos posėdžių, vykusių 2016 m. birželio 30 d. pavaduotojų lygiu ir 2016 m. gruodžio 13 d. ministrų lygiu, rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2012 m. birželio 26 d. išvadas dėl sprendimo 2012 m. birželio 29 d. pradėti stojimo derybas su Juodkalnija ir į 2016 m. gruodžio 13 d. išvadas, kurioms pritarė didžioji dauguma delegacijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2012 m. birželio 26 d. išvadas dėl sprendimo 2012 m. birželio 29 d. pradėti stojimo derybas su Juodkalnija ir į 2016 m. gruodžio 13 d. išvadas, kurioms pritarė didžioji dauguma delegacijų,

| — | atsižvelgdamas į Juodkalnijos ir ES stabilizacijos ir asociacijos tarybos septintąjį susitikimą, surengtą 2016 m. birželio 20 d. Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Juodkalnijos ir ES stabilizacijos ir asociacijos tarybos septintąjį susitikimą, surengtą 2016 m. birželio 20 d. Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „2016 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2016)0715) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Juodkalnijos 2016 m. ataskaita“ (SWD(2016)0360), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „2016 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2016)0715) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Juodkalnijos 2016 m. ataskaita“ (SWD(2016)0360),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 4 d. Paryžiuje vykusio Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininko baigiamąją deklaraciją, taip pat į pilietinės visuomenės organizacijų rekomendacijas rengiantis 2016 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 4 d. Paryžiuje vykusio Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininko baigiamąją deklaraciją, taip pat į pilietinės visuomenės organizacijų rekomendacijas rengiantis 2016 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimui,

| — | atsižvelgdamas į NATO valstybių narių užsienio reikalų ministrų 2015 m. gruodžio 2 d. sprendimą ir Juodkalnijos stojimo į NATO protokolo pasirašymą 2016 m. gegužės 19 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į NATO valstybių narių užsienio reikalų ministrų 2015 m. gruodžio 2 d. sprendimą ir Juodkalnijos stojimo į NATO protokolo pasirašymą 2016 m. gegužės 19 d.,

| — | atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODIHR) rinkimų stebėjimo misijos galutinę ataskaitą dėl 2016 m. spalio 16 d. parlamento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODIHR) rinkimų stebėjimo misijos galutinę ataskaitą dėl 2016 m. spalio 16 d. parlamento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Juodkalnijos pilietinės visuomenės jungtinio konsultacinio komiteto 8-ojo posėdžio, surengto 2016 m. lapkričio 8 d. Budvoje, bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Juodkalnijos pilietinės visuomenės jungtinio konsultacinio komiteto 8-ojo posėdžio, surengto 2016 m. lapkričio 8 d. Budvoje, bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Juodkalnijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto 12-ojo posėdžio, surengto 2016 m. gegužės 19–20 d. Podgoricoje, pareiškimą ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Juodkalnijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto 12-ojo posėdžio, surengto 2016 m. gegužės 19–20 d. Podgoricoje, pareiškimą ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Juodkalnijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Juodkalnijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0050/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0050/2017),

| A. | kadangi euroatlantinė integracija – tai pagrindinis Juodkalnijos užsienio politikos prioritetas; |
| --- | --- |

A.

kadangi euroatlantinė integracija – tai pagrindinis Juodkalnijos užsienio politikos prioritetas;

| B. | kadangi padaryta tolesnė pažanga stojimo derybose; kadangi šiuo metu Juodkalnija laikoma pirmaujančia šalimi stojimo procese; kadangi teisinė sistema teisinės valstybės srityje yra iš esmės parengta ir yra sukurta institucinė struktūra; |
| --- | --- |

B.

kadangi padaryta tolesnė pažanga stojimo derybose; kadangi šiuo metu Juodkalnija laikoma pirmaujančia šalimi stojimo procese; kadangi teisinė sistema teisinės valstybės srityje yra iš esmės parengta ir yra sukurta institucinė struktūra;

| C. | kadangi išlieka susirūpinimas dėl didelės priešpriešos šalyje ir opozicijos boikoto parlamente; kadangi siekiant toliau daryti pažangą stojimo procese nepaprastai svarbu užtikrinti tvarų valdančiosios koalicijos ir opozicijos dialogą ir konstruktyvų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi išlieka susirūpinimas dėl didelės priešpriešos šalyje ir opozicijos boikoto parlamente; kadangi siekiant toliau daryti pažangą stojimo procese nepaprastai svarbu užtikrinti tvarų valdančiosios koalicijos ir opozicijos dialogą ir konstruktyvų bendradarbiavimą;

| D. | kadangi korupcija ir organizuotas nusikalstamumas ir toliau kelia didelį susirūpinimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi korupcija ir organizuotas nusikalstamumas ir toliau kelia didelį susirūpinimą;

| E. | kadangi pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) gali dalyvauti darbo grupėse, be kita ko, dėl stojimo derybų, tačiau pareiškė nepasitenkinimą dėl savo dalyvavimo lygio formuojant politiką ir dėl galimybių susipažinti su informacija; kadangi nepaprastai didelį susirūpinimą kelia tai, kad žiniasklaida, pasitelkusi šmeižto kampanijas, nusitaikė į kai kuriuos pilietinės visuomenės aktyvistus; |
| --- | --- |

E.

kadangi pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) gali dalyvauti darbo grupėse, be kita ko, dėl stojimo derybų, tačiau pareiškė nepasitenkinimą dėl savo dalyvavimo lygio formuojant politiką ir dėl galimybių susipažinti su informacija; kadangi nepaprastai didelį susirūpinimą kelia tai, kad žiniasklaida, pasitelkusi šmeižto kampanijas, nusitaikė į kai kuriuos pilietinės visuomenės aktyvistus;

| F. | kadangi Juodkalnijos pažanga pagal teisinės valstybės skyrius (23 ir 24) ir toliau yra nepaprastai svarbi siekiant užtikrinti bendrą stojimo proceso spartą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Juodkalnijos pažanga pagal teisinės valstybės skyrius (23 ir 24) ir toliau yra nepaprastai svarbi siekiant užtikrinti bendrą stojimo proceso spartą;

| G. | kadangi žodžio laisvė ir žiniasklaidos laisvė yra pagrindinės ES vertybės ir kiekvienos demokratinės šalies pagrindas; kadangi Juodkalnijos žiniasklaidos bendruomenė labai politizuota, toliau vykdoma cenzūra ir vidinė cenzūra, taip pat pasitaiko ekonominio ir politinio spaudimo žurnalistams atvejų; |
| --- | --- |

G.

kadangi žodžio laisvė ir žiniasklaidos laisvė yra pagrindinės ES vertybės ir kiekvienos demokratinės šalies pagrindas; kadangi Juodkalnijos žiniasklaidos bendruomenė labai politizuota, toliau vykdoma cenzūra ir vidinė cenzūra, taip pat pasitaiko ekonominio ir politinio spaudimo žurnalistams atvejų;

| 1. | teigiamai vertina nuolatinę pažangą Juodkalnijai integruojantis į ES; teigiamai vertina tai, kad Juodkalnija nuolat daro pažangą stojimo derybose, ir atkreipia dėmesį į tai, kad iki šiol derybos pradėtos dėl 26 skyrių, o dėl 2 skyrių derybos preliminariai baigtos; ragina Tarybą paspartinti derybas su Juodkalnija; ragina vykdant stojimo derybas 2017 m. pradėti ir užbaigti derybas dėl kitų skyrių; giria Juodkalnijos vyriausybę už tai, kad buvo priimta 2017–2018 m. Juodkalnijos stojimo į ES programa; ragina Juodkalniją spartinti reformų vykdymą, didinti pastangas siekiant įvykdyti visus kriterijus ir toliau daugiausia dėmesio skirti esminiams stojimo proceso aspektams; primena, kad būtina pasiekti konkrečių rezultatų ir gerą bei tvarų įgyvendinimo rodiklį, ypač teisinės valstybės, teisingumo ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | giria kompetentingas institucijas už tai, kad 2016 m. spalio 16 d. surengti parlamento rinkimai vyko tvarkingai ir buvo iš esmės paisoma pagrindinių laisvių; skatina tolesnį derinimą su tarptautiniais standartais; palankiai vertina tai, kad rinkimuose tiek daug žmonių nedalyvavo nuo 2002 m.; palankiai vertina persvarstytą teisinę sistemą, pagal kurią vyko rinkimai, tačiau pažymi, kad vis dar esama tam tikrų administracinių trūkumų, įskaitant su Valstybine rinkimų komisija susijusius trūkumus, taip pat susirūpinimą keliančių klausimų dėl rinkėjų registro tikslumo ir politizavimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl poreikio rinkimų dieną laikinai išjungti internetinio ryšio platformas, taip pat dėl įsilaužimo į Perėjimo prie demokratijos centro interneto svetainę likus kelioms dienoms iki rinkimų – dėl to buvo sutrikdytas pilietinės visuomenės organizacijų darbas stebint rinkimus; ragina kompetentingas institucijas skubiai ir skaidriai pašalinti trūkumus ir išnagrinėti įtariamus procedūrinius pažeidimus, įskaitant įtariamą piktnaudžiavimą valstybės lėšomis ir piktnaudžiavimą tarnyba, ir visus kitus trūkumus, apie kuriuos pranešta, laikantis ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijų; tikisi, kad bus išlaikytas Valstybinės rinkimų komisijos nepriklausomumas; mano, kad reikia tobulinti rinkimų procesą siekiant užtikrinti visapusišką pasitikėjimą rinkimų procesu; apgailestaudamas pažymi, kad opozicija nepripažino rinkimų rezultatų; atkreipia dėmesį į išorės subjektų bandymus diskredituoti rinkimų procesą ir į dėl to kilusius sunkumus; tikisi, kad naujoji vyriausybė toliau laikysis politinio įsipareigojimo vykdyti reformų procesą, ir prašo visų politinių partijų iš naujo užmegzti konstruktyvų dialogą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad rengiantis šiems rinkimams buvo sudaryta vadinamoji rinkėjų pasitikėjimo vyriausybė; palankiai vertina tai, kad tai buvo procesas, kuriam vadovavo Juodkalnija ir kuriame dalyvavo įvairios partijos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į įtariamus Rusijos bandymus daryti įtaką įvykiams Juodkalnijoje, nes toks elgesio modelis regione galėtų reikšti tolesnę Vakarų Balkanų destabilizaciją; yra susirūpinęs dėl rimtų 2016 m. spalio 16 d. įvykusių incidentų, įskaitant įtariamą valstybės perversmą, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai (pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė) ir Komisiją atidžiai stebėti kompetentingų institucijų vykdomus tyrimus; giria Serbiją už tai, kad ji nori bendradarbiauti atliekant šiuos tyrimus; mano, jog svarbu, kad atitinkamos valstybių narių tarnybos tarpusavyje ir su pirmininko pavaduotoja ir vyriausiąja įgaliotine bei Komisija keistųsi informacija, susijusia su šiais incidentais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ir toliau yra labai susirūpinęs dėl didelės priešpriešos šalyje ir dėl to, kad opozicijos nariai boikotuoja parlamentinę veiklą; ragina opoziciją pasinaudoti Juodkalnijos ministro pirmininko pasiūlymu dalyvauti vyriausybės veikloje, jei būtų nutrauktas boikotas; pakartoja, kad visos politinės jėgos turi atnaujinti konstruktyvų dialogą ir bendradarbiavimą Juodkalnijos parlamente; ragina toliau stiprinti parlamento atliekamą stojimo proceso tikrinimą ir biudžeto priežiūros pajėgumus; giria parlamentą už tai, kad jis ir toliau užtikrina aukštą skaidrumo lygį; reiškia susirūpinimą dėl neproporcingo jėgos naudojimo per prieš vyriausybę nukreiptus protestus; nuolat primygtinai tvirtina, kad būtina imtis tinkamų tolesnių veiksmų vadinamuoju garso įrašų klausimu; ragina pagerinti kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija priemonių įgyvendinimo parlamentinę priežiūrą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina vyriausybę pagerinti prieigą prie viešosios informacijos, ypač susijusios su dideliais infrastruktūros projektais, pvz., greitkelių statyba, privatizavimu, viešaisiais pirkimais ir teisminių institucijų operacijomis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina naująją 2016–2020 m. viešojo administravimo reformos strategiją, viešųjų finansų valdymo reformos programą, naujo įstatymo dėl darbo užmokesčio įsigaliojimą ir administracinių procedūrų supaprastinimą; ragina numatyti priemones siekiant skirti reikiamus biudžeto išteklius viešojo administravimo reformai įgyvendinti, taip pat užtikrinti nuoseklią politinę valią siekiant racionalizuoti viešąjį administravimą, taip pat atsižvelgiant į pasirengimą stojimui; atkreipia dėmesį į ribotą pažangą, daromą stiprinant administracinius gebėjimus; ragina visapusiškai depolitizuoti viešąjį administravimą; mano, kad nepaprastai svarbu laikytis nuopelnų, profesionalumo, atskaitomybės ir skaidrumo principų, laiku atlikti reglamentavimo poveikio vertinimą, taip pat užtikrinti piliečių teises į gerą administravimą be korupcijos ir į informaciją; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į pažangą įgyvendinant teisminių institucijų reformą, be kita ko, į didesnius institucinius gebėjimus; tebėra susirūpinęs dėl nederamos įtakos teismų nepriklausomumui, ypač atsižvelgiant į teisėjų skyrimą; pabrėžia, kad reikia stiprinti teisminių institucijų atskaitingumą ir sukaupti etikos kodeksų ir naujų drausminių sistemų, skirtų teisėjams ir prokurorams, įgyvendinimo patirtį; pabrėžia, kad reikia racionalizuoti teisminį tinklą ir toliau tobulinti gebėjimus, skirtus nebaigtų nagrinėti bylų skaičiui teismuose stebėti, ir dar labiau sumažinti neišnagrinėtų bylų skaičių; ragina užtikrinti veiksmingesnę institucinę ir asmeninę atskaitomybę tais atvejais, kai nagrinėjami kaltinimai korupcija, pinigų plovimu ir organizuotu nusikalstamumu; pabrėžia, kad reikia veiksmingai įgyvendinti teismo sprendimus dėl galimybės susipažinti su informacija ir kovoti su vyraujančia dokumentų paskelbimo konfidencialiais siekiant apriboti prieigą prie jų praktika; pabrėžia, kad svarbu didinti visuomenės informuotumą apie galiojančius skundų nagrinėjimo mechanizmus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipdamas dėmesį į tam tikrą pažangą imantis tolesnių veiksmų dėl karo nusikaltimų, ragina kompetentingas valdžios institucijas veiksmingai tirti karo nusikaltimus, persekioti, teisti ir bausti už juos, taip pat kovoti su nebaudžiamumu laikantis tarptautinių standartų, ypač turint mintyje vadovavimo grandinės viršūnėje buvusius atsakingus pareigūnus; teigiamai vertina tai, kad priimta baudžiamojo persekiojimo strategija siekiant pradėti nagrinėti naujas bylas ir pasiekti konkrečių rezultatų; pabrėžia, jog reikia užtikrinti tai, kad nukentėjusieji nuo karo nusikaltimų galėtų nevaržomai kreiptis į teismą ir gauti teisingą žalos atlyginimą, taip pat visapusiškai apsaugoti karo nusikaltimų teismo procesų liudininkus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | susirūpinęs pažymi, kad korupcija ir toliau paplitusi įvairiose srityse, tačiau palankiai vertina tai, kad toliau stiprinama kovos su korupcija sistema, be kita ko, užtikrinant, kad Kovos su korupcija agentūra veiktų visu pajėgumu ir paskiriant specialius kovos su korupcija prokurorus, taip pat patenkinant specializuoto ilgalaikio mokymo poreikius; mano, kad ypač svarbu užtikrinti jų nepriklausomumą vykdant tyrimus; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti politiniu požiūriu nešališką, profesionalią ir skaidrią Kovos su korupcija agentūros veiklą, ypač atsižvelgiant į aukšto lygio pareigūnų korupcijos bylas ir politinių partijų finansavimą; dar kartą pabrėžia, kad reikia sukaupti sėkmingų tyrimų ir apkaltinamųjų nuosprendžių patirtį, visų pirma aukšto lygio korupcijos bylose, taip pat sukaupti patirtį taikant priemones, kuriomis užkertamas kelias korupcijai, be kita ko, veiksmingiau taikant įstatymuose numatytas sankcijas; ragina naująją vyriausybę kovą su korupcija laikyti vienu iš savo prioritetų, šiai užduočiai skiriant pakankamai žmogiškųjų ir biudžeto išteklių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina veiksmingai įgyvendinti sektorių veiksmų planus, skirtus sritims, kurios ypač pažeidžiamos korupcijos požiūriu, pvz., viešieji pirkimai, privatizavimas, miestų planavimas, švietimas, sveikatos priežiūra, vietos valdžia ir policija; ragina veiksmingai nagrinėti galimus informavimo apie pažeidimus atvejus ir tinkamai apsaugoti informatorius; ragina į Juodkalnijos baudžiamąjį kodeksą kaip nusikalstamą veiką įtraukti neteisėtą praturtėjimą; ragina veiksmingai įgyvendinti Eurojusto ir Juodkalnijos bendradarbiavimo susitarimą siekiant pagerinti teisminį bendradarbiavimą kovojant su sunkiais nusikaltimais; ragina priimti priemones, kad būtų pagerinta informatorių apsauga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad patvirtintas kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu veiksmų planas ir pasirašytas Europos Tarybos konvencijos dėl terorizmo prevencijos papildomas protokolas; pabrėžia, kad reikia toliau kaupti patirtį tiriant organizuoto nusikalstamumo bylas, ypač susijusias su prekyba žmonėmis, narkotikais ir pinigų plovimu, siekiant užtikrinti tvirtesnį agentūrų tarpusavio bendradarbiavimą ir toliau intensyvinti regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su organizuotu nusikalstamumu; pabrėžia, kad siekiant padėti vykdyti įprastus tyrimus reikia specialių teismo buhalterinės ekspertizės patarėjų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina patobulintą teisinę kovos su prekyba žmonėmis sistemą; tačiau pabrėžia, kad reikia geriau nustatyti prekybos žmonėmis aukas ir pagerinti jų prieigą prie pagalbos, žalos atlyginimo ir apsaugos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina naująją strategiją siekiant kovoti su smurtiniu ekstremizmu 2016–2018 m. laikotarpiu, kuri papildo nacionalinę strategiją, kuria siekiama užkirsti kelią terorizmui, pinigų plovimui ir terorizmo finansavimui ir su jais kovoti; atkreipia dėmesį į tai, kad įsteigtas naujas žvalgybos skyrius, kurio užduotis – nustatyti ir stebėti galimus smurtinių ekstremistinių grupuočių narius; mano, kad itin svarbu nustatyti asmenis ankstyvaisiais radikalizacijos etapais, siekiant užkirsti kelią tam, kad juos užverbuotų smurtinės ekstremistinės grupuotės ir vėl juos sėkmingai integruotų į visuomenę; mano, kad svarbu, jog imantis priemonių šiuo tikslu turėtų būti užtikrinama, kad pagal tarptautinius įsipareigojimus būtų laikomasi žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių; pabrėžia, kad svarbu didinti informuotumą siekiant stebėti galimas terorizmo grėsmes; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažindamas PVO dalyvavimą rengiantis stojimui į ES, ragina kompetentingas institucijas toliau gerinti PVO galimybes gauti su ES susijusią informaciją ir užtikrinti, kad konsultacijos su PVO būtų rengiamos, jei įmanoma, prasmingai; ragina kompetentingas institucijas taikyti palankesnį ir įtraukų požiūrį siekiant sudaryti geresnes sąlygas pilietinės visuomenės veiklai vietos lygmeniu ir skatinti ją aktyviai dalyvauti apžvelgiant visą rinkimų procesą; primygtinai ragina kompetentingas institucijas sukurti tvaresnę, skaidresnę ir veiksmingesnę PVO viešojo finansavimo nacionaliniu ir vietos lygmenimis metodiką; ragina atitinkamas valdžios institucijas sudaryti palankias sąlygas savanoriškai veiklai ir aktyvesniam piliečių dalyvavimui; yra labai susirūpinęs dėl to, kad toliau vykdomos šmeižto kampanijos ir bandoma įbauginti tam tikrus PVO aktyvistus; ragina kompetentingas institucijas ištirti ir išsiaiškinti šių bandymų priežastis ir dėti daugiau pastangų PVO aktyvistams apsaugoti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tam tikrą pažangą, padarytą gerinant mažumų padėtį, taip pat ir atlikus kelias teisėkūros reformas siekiant užtikrinti geresnį ES ir tarptautinių žmogaus teisių standartų suderinimą; palankiai vertina tai, kad priimta 2016–2020 m. romų ir egiptiečių bendruomenių socialinės įtraukties strategija ir veiksmų planas; ragina skirti pakankamai biudžeto lėšų, kad būtų galima tinkamai įgyvendinti šį veiksmų planą; reiškia susirūpinimą dėl dvejopos diskriminacijos, kurią patiria romų bendruomenės moterys ir mergaitės, ir dėl romų bendruomenės, egiptiečių mažumų ir aškalių prieigos galimybių sveikatos priežiūros, švietimo, būsto ir užimtumo srityse; ragina kompetentingas institucijas toliau stiprinti pastangas siekiant apsaugoti LGBTI asmenų teises; ragina kompetentingas institucijas toliau stengtis didinti plačiosios visuomenės informuotumą apie kovą su diskriminacija; išlieka susirūpinęs dėl to, kad dauguma viešųjų pastatų, įskaitant medicinos centrus ir universitetų fakultetus, vis dar neprieinami neįgaliesiems ir dėl to, kad dirbančių neįgaliųjų skaičius vis dar yra labai ribotas; ragina imtis tolesnių priemonių siekiant saugoti daugiatautį Kotoro įlankos regiono tapatumą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina toliau stiprinti žmogaus teisių institucijas, įskaitant ombudsmeną ir Žmogaus teisių ir mažumų ministeriją, ir mano, kad reikėtų plėsti jų žinias apie tarptautinę ir Europos žmogaus teisių teisę ir standartus; reiškia susirūpinimą dėl to, kad nėra vienodo požiūrio ir kad retai taikomos sankcijos už žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | išlieka susirūpinęs dėl nuolatinio su lytimi susijusio smurto šeimoje ir seksualinės prievartos, kaltininkų baudžiamojo persekiojimo ir tinkamo baudimo vadovaujantis tarptautinėmis normomis stokos bei neveiksmingos paramos aukoms ir jų apsaugos; ragina imtis priemonių siekiant sukurti tinkamas apsaugos paslaugas, didinti atitinkamą institucijų veiklos koordinavimą, veiksmingai pasinaudoti nauja bendra smurto šeimoje atvejų duomenų baze ir įgyvendinti 2016–2020 m. strategiją dėl kovos su smurtu šeimoje; pabrėžia, kad svarbu šviesti valstybės institucijų darbuotojus ir juos mokyti dirbti su nusikaltimų aukomis; ragina kompetentingas institucijas užtikrinti tinkamą apsaugą, ilgalaikį apgyvendinimą, finansinę paramą ir švietimo programas priverstinių santuokų aukoms, taip pat veiksmingą kaltininkų baudžiamąjį persekiojimą ir baudimą; pabrėžia, kad svarbu skatinti moterų atstovavimą politikoje, įskaitant pareigas, susijusias su svarbiausių sprendimų priėmimu, taip pat sudaryti joms geresnes galimybes patekti į darbo rinką ir dirbti; ragina parengti viešąją politiką, kuri padėtų suderinti darbą ir šeimos santykius; atkreipia dėmesį į tai, kad nuolat įgyvendinamas 2013–2017 m. lyčių lygybės veiksmų planas; primygtinai ragina kompetentingas institucijas skirti pakankamai biudžeto lėšų šiam planui įgyvendinti; atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar yra sunkumų koordinuojant su vaikais susijusią politiką ir kad smurtas prieš vaikus vis dar kelia susirūpinimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Juodkalnijos valdžios institucijas imtis būtinų priemonių siekiant užkirsti kelią smurtui prieš vaikus, prekybai žmonėmis ir priverstinėms vaikų santuokoms, apie kurias ir toliau praneša NVO; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad būtina nuolat ir rimtai dirbti siekiant suderinti Juodkalnijos teisės sistemą su tarptautiniais teisiniais neįgaliųjų žmogaus teisių ir laisvių standartais tam, kad būtų laikomasi teisinės valstybės principų ir paisoma konstitucingumo ir teisėtumo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vis dar yra susirūpinęs dėl saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos laisvės padėties Juodkalnijoje ir dėl to, kad vyriausybė neatliko veiksmingų išpuolių prieš žurnalistus tyrimų; dar kartą primygtinai ragina kompetentingas institucijas spręsti ilgai nagrinėjamas smurto, bauginimo ir grasinimų, nukreiptų prieš žurnalistus, bylas, imtis priemonių siekiant apsaugoti žiniasklaidos specialistus ir sukurti saugią aplinką laisvai ir tiriamajai žurnalistikai; reiškia susirūpinimą dėl policijos pajėgų įvykdytų išpuolių ir pastaruoju metu žurnalistams daromo spaudimo ir bauginimo atvejų, įskaitant šmeižto kampanijas, fizinius išpuolius ir grasinimus, taip pat kišimosi į žiniasklaidos veiklą antivyriausybinių demonstracijų metu atvejus, įskaitant savavališkus suėmimus ir įrangos konfiskavimą; reiškia susirūpinimą dėl to, kad iki šiol tinkamai neištirti šie išpuoliai ir neišaiškinti šie atvejai; atkreipia dėmesį į tai, kad šmeižto bylų skaičius išlieka didelis; primygtinai ragina užtikrinti skaidrią valstybinę reklamą privačioje žiniasklaidoje, iš dalies pakeisti Juodkalnijos baudžiamąjį kodeksą ir nustatyti naujas baudžiamąsias veikas siekiant užkirsti kelią išpuoliams prieš žurnalistus, kurie vykdo savo profesines pareigas, ir už šiuos išpuolius bausti; atkreipia dėmesį į teisines priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti didesnį visuomeninio transliuotojo RTCG finansinį nepriklausomumą ir tvarumą, ir ragina imtis tolesnių veiksmų, kad būtų užtikrintas jo nepriklausomumas, be kita ko, redaktorių nepriklausomumas; pabrėžia, kad reikia remti ir stiprinti esamas savireguliavimo priemones; pabrėžia, kad peržiūrėtas žurnalistų etikos kodeksas turi būti veiksmingai ir vienodai taikomas visoje žiniasklaidos bendruomenėje; ragina, jei reikia, ES delegacijos ir valstybių narių ambasadų stebėtojus reguliariau dalyvauti žurnalistų ir žiniasklaidos darbuotojų teismo procesuose; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad per 2016 m. rinkimus Valstybinė rinkimų komisija (VRK) apribojo žiniasklaidos prieigą; ragina įgyvendinti rekomendacijas dėl žiniasklaidos, kurias galutinėje 2016 m. parlamento rinkimų ataskaitoje pateikė ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rinkimų stebėjimo misija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į palankius ekonomikos pokyčius, tačiau primygtinai ragina naująją vyriausybę imtis priemonių fiskaliniam tvarumui užtikrinti tuo pačiu metu sustiprinant socialines teises ir vartotojų apsaugą, pradėti vykdyti tolesnes struktūrines reformas siekiant pagerinti verslo ir investicijų aplinką, kuri sudarytų sąlygas kurti darbo vietas ir skatinti augimą bei sukurti įvairesnę ekonomiką, įskaitant priemones, kuriomis siekiama mažinti neformalųjį sektorių, ir atkakliai laikytis nuomonės, kad reikia veiksmingai kovoti su mokesčių vengimu; palankiai vertina tai, kad pradėtos derybos dėl 19 skyriaus ir tvirtai mano, kad tai yra geriausia paskata vyriausybei paspartinti savo darbą socialinės įtraukties ir skurdo mažinimo bei neformaliojo sektoriaus mažinimo srityse; ragina racionalizuoti viešąsias išlaidas, taip pat dėti didesnes pastangas siekiant stiprinti teisinę valstybę ir užtikrinti sutarčių vykdymą; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia mažinti didelį išorės disbalansą ir ragina iš naujo įvertinti viešųjų investicijų į infrastruktūrą projektus, kurie kelia pavojų fiskaliniam tvarumui; ragina teikti tolesnes finansines ir nefinansinio pobūdžio priemones siekiant remti MVĮ ir daugiau investuoti į inovacijas ir tvarius projektus, kad būtų skatinama ekonomika; ragina gerinti socialinį dialogą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors padaryta tam tikra pažanga plėtojant transporto infrastruktūrą, be kita ko, naudojantis Pietryčių Europos transporto observatorija, tarpvalstybinių kelių trūkumas trukdo plėtoti prekybą ir turizmą; palankiai vertina iki šiol įdėtas pastangas siekiant liberalizuoti geležinkelių sektorių Juodkalnijoje; pabrėžia, kad su kaimyninėmis šalimis reikia koordinuoti jungčių klausimus ir sudaryti galimybę šiuos klausimus įtraukti į infrastruktūros projektų planavimo procesą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti MVĮ sektorių ir užtikrinti jam paramą priimant geresnius teisės aktus, teikiant finansavimą, įgyvendinant pramonės politiką, mažinant neoficialią ekonomiką ir spartinant elektroninį visos šalies įmonių registravimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad Juodkalnijos šešėlinei ekonomikai vis dar tenka didelė viso BVP dalis; primena, kad plataus masto neoficiali ekonomika smarkiai varžo verslumą ir ekonomikos augimą ir ragina Juodkalniją imtis veiksmų siekiant sumažinti šešėlinės ekonomikos dydį; |
| --- | --- |

27.

| 28. | susirūpinęs pažymi, kad institucijos nevisiškai pasinaudojo kai kuriais gebėjimų stiprinimo pajėgumais, finansuotais pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), ar nevisiškai atsižvelgė į juos; pabrėžia, kad, siekdamos teigiamų rezultatų, valdžios institucijos turi užtikrinti, kad būtų įdarbinta pakankamai darbuotojų, priimti reikiami teisės aktai siekiant pasinaudoti pajėgumais ir naujai įsteigtoms institucijoms suteiktas būtinas savarankiškumas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į nedidelį nedarbo lygio sumažėjimą; teigiamai vertina naująją 2016–2020 m. nacionalinę užimtumo ir žmogiškųjų išteklių vystymo strategiją ir pridedamą 2016 m. veiksmų planą; ir toliau reiškia susirūpinimą dėl aukšto jaunimo nedarbo lygio ir nedidelio darbo jėgos judumo; ragina numatyti aktyvias darbo rinkos priemones siekiant padidinti kokybišką užimtumą ir remti moteris, pažeidžiamus asmenis, neįgaliuosius ir jaunimą pasitelkiant švietimo, profesinio orientavimo, mokymo ir užimtumo ir darbo teisių priemones; pakartoja, kad svarbu, jog jaunimas aktyviai dalyvautų regioninėse jaunimo iniciatyvose, kaip antai Vakarų Balkanų regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro veikloje, be kita ko, pasinaudodamas esamų programų, skirtų sujungimui regione gerinti ir kovoti su jaunimo nedarbu, privalumais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad viešosios išlaidos švietimui vis dar yra kur kas mažesnės už ES vidurkį; pabrėžia, kad reikia nustatyti būtinas priemones, visų pirma susijusias su ankstyvosios vaikų priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo įstaigomis, kuriose įsiregistravimo lygis, deja, yra labai mažas – kur kas mažesnis už ES ketinamą iki 2020 m. pasiekti 95 proc. rodiklį; mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į tai, kad neįgalieji neturi galimybės patekti į kai kuriuos valstybinius universitetus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | teigiamai vertina naują įstatymą dėl aplinkos, taip pat nacionalinę ES acquis dėl aplinkos ir klimato kaitos perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo strategiją ir jos 2016–2020 m. veiksmų planą; pabrėžia, kad reikia stiprinti įgyvendinimo pastangas, visų pirma vandens kokybės, gamtos apsaugos ir atliekų tvarkymo srityse, taip pat susijusius administracinius gebėjimus visais lygmenimis; yra susirūpinęs dėl to, kad gerokai vėluojama nustatyti galimos „Natura 2000“ teritorijos Ulcinio Salinos apsaugą; ragina dėti daugiau pastangų siekiant išsaugoti Salinos biologinę įvairovę ir tvarų pakrantės regiono vystymąsi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina kompetentingas institucijas imtis būtinų Skadaro ežero apsaugos ir išsaugojimo priemonių siekiant išlaikyti jo ekologinius ypatumus, įskaitant jo ekologinį vientisumą; ragina vyriausybę užtikrinti, kad šis nacionalinių parkų pertvarkymas į valstybinę uždarąją akcinę bendrovę neturėtų jokio neigiamo poveikio jų apsaugai; šiuo požiūriu pripažįsta susirūpinimą keliančius klausimus pagal Ramsaro ir Berno konvencijas, susijusius su specialios paskirties teritorijų plano, skirto Skadaro ežero nacionaliniam parkui, įskaitant projektą „Porto Skadar Lake“; reiškia susirūpinimą dėl didžiulio vėlavimo nustatant teritorijų, kurios pripažintos kaip galimos tinklo „Natura 2000“ teritorijos, pavyzdžiui, Skadaro ežero nacionalinio parko, apsaugą; primena, kad, laikantis ES acquis ir tarptautinių standartų, reikia atlikti patikimus ir strateginius poveikio aplinkai vertinimus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad reikia įgyvendinti tarptautinius klimato kaitos švelninimo srities įsipareigojimus; yra labai susirūpinęs dėl to, kad vyriausybė planuoja plėsti Plevlios II anglimi kūrenamą elektrinę, kuri yra nesuderinama su pagal Paryžiaus susitarimą prisiimtais įsipareigojimais; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripažįsta didelę pažangą, pasiektą energetikos srityje, įskaitant jungtis su šalimis partnerėmis; ragina Juodkalniją pradėti taikyti teisės aktus, kuriais įgyvendinamas trečiasis energetikos teisės aktų rinkinys, ypač Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą; toliau reiškia susirūpinimą dėl netvaraus hidroenergetikos plėtojimo ir dėl to, kad daugelis šių elektrinių projektuojamos neatlikus patikimo poveikio aplinkai, ypač biologinės įvairovės apsaugai, vertinimo ir neatsižvelgiant į elektrinių poveikį saugomoms teritorijoms, kaip reikalaujama ES teisės aktuose; ragina kompetentingas institucijas toliau budriai prižiūrėti naftos ir dujų jūroje žvalgymo veiklą ir įgyvendinti visas apsaugos priemones pagal priimtus teisės aktus, reglamentus ir ES acquis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atsižvelgdamas į pasirengimą 2017 m. Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimui Italijoje, ragina Juodkalnijos institucijas dėti daugiau pastangų teisinėms ir reguliavimo priemonėms transporto srityje ir energetikos sektoriuje (neprivalomos priemonės) įgyvendinti, siekiant įvykdyti Europos Sąjungos sujungimo darbotvarkę; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teigiamai vertina tai, kad Juodkalnija aktyviai ir nuolat konstruktyviai prisideda prie gero kaimyninio, regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo; ragina tęsti bendradarbiavimą šioje srityje; labai giria Juodkalniją už tai, kad ji toliau visapusiškai derina savo užsienio politiką su ES bendra užsienio ir saugumo politika, taip pat ir su Tarybos sprendimu (BUSP) 2016/1671, kuriuo atnaujinamos ES ribojamosios priemonės, nukreiptos prieš Rusiją; palankiai vertina Juodkalnijos dalyvavimą ES vadovaujamose BSGP misijose; ragina ją ir toliau konstruktyvumo ir geros kaimynystės dvasia kuo greičiau stojimo procese spręsti neišspręstus dvišalius klausimus su savo kaimynėmis, įskaitant neišspręstus sienų demarkacijos klausimus su Serbija ir Kroatija; dar kartą ragina valdžios institucijas padėti išspręsti buvusiosios Jugoslavijos Socialistinės Federacinės Respublikos (JSFR) palikimo paveldėjimo klausimus; palankiai vertina sienų demarkacijos susitarimą su Bosnija ir Hercegovina ir sienų demarkacijos susitarimo su Kosovu ratifikavimą; pabrėžia, kad reikia tęsti derybas dėl sienos kirtimo punktų koregavimo ir pasienio eismo susitarimų; giria bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis pagal Sarajevo deklaracijos procesą; ragina Juodkalniją laikytis ES bendrųjų pozicijų dėl Romos statuto vientisumo ir susijusių ES pagrindinių principų dėl dvišalių susitarimų dėl imuniteto; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors Juodkalnija neįeina į vadinamąjį Vakarų Balkanų maršrutą, ji tebėra pabėgėlių ir migrantų, kurių dauguma kilę iš Sirijos, tranzito šalis; ragina Juodkalnijos valdžios institucijas užtikrinti, kad su prieglobsčio Juodkalnijoje prašančiais ar per Juodkalnijos teritoriją keliaujančiais migrantais ir pabėgėliais būtų elgiamasi laikantis tarptautinės ir ES teisės, įskaitant 1951 m. pabėgėlių konvencijas ir ES pagrindinių teisių chartiją, nuostatų; palankiai vertina tai, kad priimtas Šengeno veiksmų planas ir 2017–2020 m. integruoto migracijos valdymo strategija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją toliau drauge su visomis Vakarų Balkanų šalimis spręsti su migracija susijusius klausimus siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi ES bei tarptautinių normų ir standartų; palankiai vertina iki šiol atliktą su tuo susijusį darbą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina aktyvų Juodkalnijos dalyvavimą 2016 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikime dėl Vakarų Balkanų, visų pirma dėl sujungimo darbotvarkės; ragina valdžios institucijas įgyvendinti naujai pasirašytą sienos kirtimo susitarimą su Albanija ir įgyvendinti transeuropinio tinklo reglamento nuostatas dėl licencijavimo ir atviros prieigos prie geležinkelių rinkos suteikimo; pažymi, kad, nors Juodkalnijoje geležinkelių rinka atvira konkurencijai nuo 2014 m., iki šiol nė vienas privatus ekonominės veiklos vykdytojas nepareiškė susidomėjimo patekti į šią rinką; ragina naująją vyriausybę užtikrinti atvirą geležinkelių rinką su skaidriais mokesčiais už naudojimąsi bėgiais ir pajėgumų paskirstymu, kurie būtų visiškai suderinti su acquis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teigiamai vertina tai, kad, pripažįstant Juodkalnijos pastangas įgyvendinti reformas, Juodkalnijos stojimo į NATO protokolas buvo pasirašytas 2016 m. gegužės mėn. ir kad Protokolą šiuo metu ratifikuoja NATO narės, kadangi NATO yra svarbus stabilumo ir taikos užtikrinimo Vakarų Balkanuose veiksnys; ragina NATO nares Europos Sąjungoje pirmenybę teikti ratifikavimo procesui ir pripažinti, kad Juodkalnijos narystė NATO yra svarbi simbolinė ir strateginė šalies euroatlantinės integracijos proceso dalis; primena, kad stojimo į ES derybos yra nesusijusios su stojimo į NATO procesu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Juodkalnijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OL L 108, 2010 4 29, p. 1.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/156 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/156

---

P8_TA(2017)0095

E. demokratija ES: galimybės ir iššūkiai

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliucija „Demokratija Europos Sąjungoje: galimybės ir iššūkiai“ (2016/2008(INI))

(2018/C 263/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos rekomendaciją CM/Rec(2009)1 dėl elektroninės demokratijos (e. demokratijos), kurią 2009 m. vasario 18 d. Ministrų Komitetas priėmė kaip pirmąją tarptautinę teisinę priemonę, kuria nustatomi standartai e. demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos rekomendaciją CM/Rec(2009)1 dėl elektroninės demokratijos (e. demokratijos), kurią 2009 m. vasario 18 d. Ministrų Komitetas priėmė kaip pirmąją tarptautinę teisinę priemonę, kuria nustatomi standartai e. demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2, 3, 6, 9, 10 ir 11 straipsnius, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 8–20 ir 24 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2, 3, 6, 9, 10 ir 11 straipsnius, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 8–20 ir 24 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir Europos socialinę chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir Europos socialinę chartiją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl Europos piliečių iniciatyvos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl Europos piliečių iniciatyvos (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas. Valdžios skaitmeninių permainų spartinimas“ (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas. Valdžios skaitmeninių permainų spartinimas“ (COM(2016)0179),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Jungtinių Tautų E. valdžios raidos indeksą (angl. E-Government Development Index, EGDI), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Jungtinių Tautų E. valdžios raidos indeksą (angl. E-Government Development Index, EGDI),

| — | atsižvelgdamas į savo C teminio skyriaus 2016 m. paskelbtus tris tyrimus „E. dalyvavimas Europos Sąjungoje: galimybės ir iššūkiai“ (angl. Potential and challenges of e-participation in the European Union), „E. balsavimas Europos Sąjungoje: galimybės ir iššūkiai“ (angl. Potential and challenges of e-voting in the European Union) ir „Teisinis ir politinis kontekstas siekiant parengti Europos tapatybės dokumentą“ (angl. The legal and political context for setting up a European identity document), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo C teminio skyriaus 2016 m. paskelbtus tris tyrimus „E. dalyvavimas Europos Sąjungoje: galimybės ir iššūkiai“ (angl. Potential and challenges of e-participation in the European Union), „E. balsavimas Europos Sąjungoje: galimybės ir iššūkiai“ (angl. Potential and challenges of e-voting in the European Union) ir „Teisinis ir politinis kontekstas siekiant parengti Europos tapatybės dokumentą“ (angl. The legal and political context for setting up a European identity document),

| — | atsižvelgdamas į du STOA tyrimus: „E visuomenė, e. dalyvavimas ir e. balsavimas Europoje. Galimybės ir iššūkiai: galutinė ataskaita“ (angl. E-public, e-participation and e-voting in Europe – prospects and challenges: final report), 2011 m. lapkričio mėn.) ir „Technologijų galimybės ir sistemos, kuriomis stiprinama dalyvaujamoji ir tiesioginė demokratija“ (angl. Technology options and systems to strengthen participatory and direct democracy), kuri bus paskelbta 2017 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į du STOA tyrimus: „E visuomenė, e. dalyvavimas ir e. balsavimas Europoje. Galimybės ir iššūkiai: galutinė ataskaita“ (angl. E-public, e-participation and e-voting in Europe – prospects and challenges: final report), 2011 m. lapkričio mėn.) ir „Technologijų galimybės ir sistemos, kuriomis stiprinama dalyvaujamoji ir tiesioginė demokratija“ (angl. Technology options and systems to strengthen participatory and direct democracy), kuri bus paskelbta 2017 m.,

| — | atsižvelgdamas į darbą e. demokratijos tema, kurį atliko Europos regioninių teisėkūros asamblėjų konferencija (CALRE), naudodamasi JT bendradarbiavimo tinklu „IT4all“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į darbą e. demokratijos tema, kurį atliko Europos regioninių teisėkūros asamblėjų konferencija (CALRE), naudodamasi JT bendradarbiavimo tinklu „IT4all“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Žmogaus teisės ir technologijos: įsilaužimo ir sekimo sistemų poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Žmogaus teisės ir technologijos: įsilaužimo ir sekimo sistemų poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8-0041/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8-0041/2017),

| A. | kadangi pastarojo meto krizės ir aklavietės finansų, ekonomikos, politikos ir socialinių reikalų srityse daro didelį neigiamą poveikį atskiroms valstybėms narėms ir visai Sąjungai ir tuo metu, kai visos jos susiduria su pasaulinio masto problemomis, pavyzdžiui, klimato kaita, migracija ir saugumu; kadangi piliečių santykis su politika tampa vis labiau įtemptas, nes jie nusigręžia nuo politinių sprendimų priėmimo procesų ir kyla didelis visuomenės nepasitenkinimo politine veikla pavojus; kadangi siekiant užtikrinti gerai veikiančią demokratiją ir kiekvieno lygmens bei ES daugiapakopės valdymo struktūros teisėtumą ir atskaitomybę, be skaidrumo ir informavimo, esminę reikšmę turi piliečių ir pilietinės visuomenės įsipareigojimas ir įtraukimas į demokratinį gyvenimą; kadangi akivaizdu, kad reikia stiprinti demokratinį ryšį tarp piliečių ir politinių institucijų; |
| --- | --- |

A.

kadangi pastarojo meto krizės ir aklavietės finansų, ekonomikos, politikos ir socialinių reikalų srityse daro didelį neigiamą poveikį atskiroms valstybėms narėms ir visai Sąjungai ir tuo metu, kai visos jos susiduria su pasaulinio masto problemomis, pavyzdžiui, klimato kaita, migracija ir saugumu; kadangi piliečių santykis su politika tampa vis labiau įtemptas, nes jie nusigręžia nuo politinių sprendimų priėmimo procesų ir kyla didelis visuomenės nepasitenkinimo politine veikla pavojus; kadangi siekiant užtikrinti gerai veikiančią demokratiją ir kiekvieno lygmens bei ES daugiapakopės valdymo struktūros teisėtumą ir atskaitomybę, be skaidrumo ir informavimo, esminę reikšmę turi piliečių ir pilietinės visuomenės įsipareigojimas ir įtraukimas į demokratinį gyvenimą; kadangi akivaizdu, kad reikia stiprinti demokratinį ryšį tarp piliečių ir politinių institucijų;

| B. | kadangi pastaraisiais dešimtmečiais mūsų visuomenė pasikeitė labai sparčiai ir piliečiai mano, kad reikia dažniau reikšti savo nuomonę klausimais, kurie tiesiogiai susiję su problemomis, lemiančiomis mūsų visuomenės ateitį, ir kadangi todėl politinėms ir politikos formavimo institucijoms patariama investuoti į demokratinių naujovių diegimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastaraisiais dešimtmečiais mūsų visuomenė pasikeitė labai sparčiai ir piliečiai mano, kad reikia dažniau reikšti savo nuomonę klausimais, kurie tiesiogiai susiję su problemomis, lemiančiomis mūsų visuomenės ateitį, ir kadangi todėl politinėms ir politikos formavimo institucijoms patariama investuoti į demokratinių naujovių diegimą;

| C. | kadangi nuo 1979 m. rinkėjų aktyvumas Europos Parlamento rinkimuose nuolat mažėja ir 2014 m. rinkimuose sumažėjo iki 42,54 proc.; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 1979 m. rinkėjų aktyvumas Europos Parlamento rinkimuose nuolat mažėja ir 2014 m. rinkimuose sumažėjo iki 42,54 proc.;

| D. | kadangi svarbu susigrąžinti piliečių pasitikėjimą Europos projektu; kadangi, siekiant piliečiams suteikti daugiau galimybių reikšti savo nuomonę politiniame gyvenime, e. demokratijos priemonės gali padėti puoselėti aktyvesnį pilietiškumą didinant dalyvavimą, skaidrumą ir atskaitomybę sprendimų priėmimo srityje, sutvirtinant demokratinės priežiūros mechanizmus ir gerinant žinias apie ES; |
| --- | --- |

D.

kadangi svarbu susigrąžinti piliečių pasitikėjimą Europos projektu; kadangi, siekiant piliečiams suteikti daugiau galimybių reikšti savo nuomonę politiniame gyvenime, e. demokratijos priemonės gali padėti puoselėti aktyvesnį pilietiškumą didinant dalyvavimą, skaidrumą ir atskaitomybę sprendimų priėmimo srityje, sutvirtinant demokratinės priežiūros mechanizmus ir gerinant žinias apie ES;

| E. | kadangi demokratija turėtų vystytis ir prisitaikyti prie pokyčių ir galimybių, susijusių su naujomis technologijomis ir IRT priemonėmis, kurios turi būti laikomos bendru turtu, kurį tinkamai realizuojant ir kartu pateikiant atitinkamos informacijos, būtų galima sukurti skaidresnę ir dalyvaujamąją demokratiją; kadangi, atsižvelgiant į tai, kiekvienas asmuo turėtų turėti galimybę būti išmokytas naudotis naujomis technologijomis; |
| --- | --- |

E.

kadangi demokratija turėtų vystytis ir prisitaikyti prie pokyčių ir galimybių, susijusių su naujomis technologijomis ir IRT priemonėmis, kurios turi būti laikomos bendru turtu, kurį tinkamai realizuojant ir kartu pateikiant atitinkamos informacijos, būtų galima sukurti skaidresnę ir dalyvaujamąją demokratiją; kadangi, atsižvelgiant į tai, kiekvienas asmuo turėtų turėti galimybę būti išmokytas naudotis naujomis technologijomis;

| F. | kadangi siekti tolesnės pažangos kibernetinio saugumo ir duomenų apsaugos srityje yra būtina norint geriau panaudoti naująsias technologijas institucijų veikloje ir politiniame gyvenime ir tokiu būdu sustiprinti piliečių dalyvavimą sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

F.

kadangi siekti tolesnės pažangos kibernetinio saugumo ir duomenų apsaugos srityje yra būtina norint geriau panaudoti naująsias technologijas institucijų veikloje ir politiniame gyvenime ir tokiu būdu sustiprinti piliečių dalyvavimą sprendimų priėmimo procese;

| G. | kadangi naujų skaitmeninių komunikacijos priemonių ir atvirų bendradarbiavimo platformų banga galėtų tapti įkvėpimu kūrybingiems sprendimams siekiant paskatinti piliečius dalyvauti politiniame gyvenime ir bendradarbiauti, tuo pačiu sumažinant nepasitenkinimą politinėmis institucijomis ir padedant padidinti pasitikėjimą demokratine sistema, jos skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

G.

kadangi naujų skaitmeninių komunikacijos priemonių ir atvirų bendradarbiavimo platformų banga galėtų tapti įkvėpimu kūrybingiems sprendimams siekiant paskatinti piliečius dalyvauti politiniame gyvenime ir bendradarbiauti, tuo pačiu sumažinant nepasitenkinimą politinėmis institucijomis ir padedant padidinti pasitikėjimą demokratine sistema, jos skaidrumą ir atskaitomybę;

| H. | kadangi savo naujausiame pranešime apie Sąjungos padėtį Pirmininkas J. C. Juncker pristatė priemonių rinkinį, kuriuo siekiama skatinti naudotis elektroniniais ryšiais, įskaitant WiFi4EU, ir diegti 5G ryšį Europoje; |
| --- | --- |

H.

kadangi savo naujausiame pranešime apie Sąjungos padėtį Pirmininkas J. C. Juncker pristatė priemonių rinkinį, kuriuo siekiama skatinti naudotis elektroniniais ryšiais, įskaitant WiFi4EU, ir diegti 5G ryšį Europoje;

| I. | kadangi atvirieji valdžios duomenys gali skatinti ekonomikos augimą, didinti viešojo sektoriaus efektyvumą, gerinti Europos Sąjungos ir nacionalinių institucijų skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

I.

kadangi atvirieji valdžios duomenys gali skatinti ekonomikos augimą, didinti viešojo sektoriaus efektyvumą, gerinti Europos Sąjungos ir nacionalinių institucijų skaidrumą ir atskaitomybę;

| J. | kadangi galimybė vienodomis sąlygomis patekti į neutralų tinklą yra būtina sąlyga norint užtikrinti, kad būtų efektyviai gerbiamos pagrindinės žmogaus teisės; |
| --- | --- |

J.

kadangi galimybė vienodomis sąlygomis patekti į neutralų tinklą yra būtina sąlyga norint užtikrinti, kad būtų efektyviai gerbiamos pagrindinės žmogaus teisės;

| K. | kadangi e. demokratija galėtų sudaryti palankesnes sąlygas plėtoti papildomas bendradarbiavimo formas, kurios gali prisidėti prie didėjančio visuomenės nepasitenkinimo tradicine politika švelninimo; kadangi, be to, ji galėtų padėti skatinti bendravimą, dialogą, didinti informuotumą apie mūsų Sąjungą, jos politiką ir jos politikos kryptis bei susidomėjimą tuo, todėl būtų didinama visuomenės parama Europos projektui, taip pat mažinamas vadinamasis Europos demokratijos trūkumas; |
| --- | --- |

K.

kadangi e. demokratija galėtų sudaryti palankesnes sąlygas plėtoti papildomas bendradarbiavimo formas, kurios gali prisidėti prie didėjančio visuomenės nepasitenkinimo tradicine politika švelninimo; kadangi, be to, ji galėtų padėti skatinti bendravimą, dialogą, didinti informuotumą apie mūsų Sąjungą, jos politiką ir jos politikos kryptis bei susidomėjimą tuo, todėl būtų didinama visuomenės parama Europos projektui, taip pat mažinamas vadinamasis Europos demokratijos trūkumas;

| L. | kadangi naujų formų dalyvavimas virtualioje viešoje erdvėje yra neatsiejamas nuo su dalyvavimu viešojoje erdvėje susijusių teisių ir įsipareigojimų, be kita ko, procesinių teisių garbės ir orumo įžeidimo atveju, laikymosi; |
| --- | --- |

L.

kadangi naujų formų dalyvavimas virtualioje viešoje erdvėje yra neatsiejamas nuo su dalyvavimu viešojoje erdvėje susijusių teisių ir įsipareigojimų, be kita ko, procesinių teisių garbės ir orumo įžeidimo atveju, laikymosi;

| M. | kadangi siekiant užtikrinti, kad internetas būtų svari ir veiksminga demokratinė priemonė, būtina panaikinti skaitmeninę atskirtį ir ugdyti tinkamą piliečių gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir jų skaitmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

M.

kadangi siekiant užtikrinti, kad internetas būtų svari ir veiksminga demokratinė priemonė, būtina panaikinti skaitmeninę atskirtį ir ugdyti tinkamą piliečių gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir jų skaitmeninius įgūdžius;

| N. | kadangi informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistemos yra šiuolaikinių valdžios procesų pagrindas, tačiau vis dar reikia stengtis pagerinti e. valdžios paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistemos yra šiuolaikinių valdžios procesų pagrindas, tačiau vis dar reikia stengtis pagerinti e. valdžios paslaugų teikimą;

| O. | kadangi e. balsavimas galėtų sudaryti sąlygas žmonėms, gyvenantiems arba dirbantiems valstybėje narėje, kurios piliečiai jie nėra, arba trečiojoje šalyje, naudotis savo balsavimo teisėmis; kadangi vykstant e. balsavimo procesams – balsuojant ir registruojant balsus – turi būti užtikrintas saugumas ir konfidencialumas, visų pirma dėl kibernetinių atakų galimybės; |
| --- | --- |

O.

kadangi e. balsavimas galėtų sudaryti sąlygas žmonėms, gyvenantiems arba dirbantiems valstybėje narėje, kurios piliečiai jie nėra, arba trečiojoje šalyje, naudotis savo balsavimo teisėmis; kadangi vykstant e. balsavimo procesams – balsuojant ir registruojant balsus – turi būti užtikrintas saugumas ir konfidencialumas, visų pirma dėl kibernetinių atakų galimybės;

Galimybės ir iššūkiai

| 1. | atkreipia dėmesį į galimą e. demokratijos naudą, kuri apibrėžiama kaip parama tradicinei demokratijai ir jos stiprinimas informacijos ir ryšių technologijomis ir kuri gali papildyti demokratinius procesus pridedant piliečių įgalinimo elementus per įvairią internetinę veiklą, kuri apima, be kita ko, e. valdžią, e. valdymą, e. svarstymą, e. dalyvavimą ir e. balsavimą; palankiai vertina tai, kad naudojant naujas informacijos ir komunikacijos priemones, vis daugiau ir daugiau piliečių galėtų dalyvauti demokratiniuose procesuose; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Europos Tarybos rekomendacijoje CM/Rec(2009)1 valstybės narės raginamos užtikrinti, kad e. demokratija skatintų, užtikrintų ir stiprintų skaidrumą, atskaitomybę, reagavimą, įsitraukimą, svarstymą, įtraukumą, prieinamumą, dalyvavimą, subsidiarumą ir socialinę sanglaudą; atkreipia dėmesį į tai, kad šia rekomendacija valstybės narės raginamos parengti priemones, kuriomis būtų galima stiprinti žmogaus teises, demokratiją ir teisinę valstybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad e. demokratijos tikslas – propaguoti demokratinę kultūrą, kurioje klestėtų ir būtų stiprinama demokratinė praktika, numatant papildomus būdus didinti skaidrumą ir piliečių dalyvavimą, o ne nustatyti alternatyvią demokratinę sistemą, kuri pakenktų atstovaujamajai demokratijai; pažymi, kad e. demokratija savaime neužtikrina dalyvavimo politiniame gyvenime ir kad, siekiant įtraukti piliečius į politinį gyvenimą, be e. demokratijos reikia atsižvelgti ir į neskaitmeninę aplinką; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad e. balsavimas ir nuotolinis balsavimas internetu yra svarbūs kaip sistemos, galinčios išplėsti piliečių įtrauktį ir palengvinti demokratinį dalyvavimą, ypač vietovėse, kurios geografiniu ir socialiu požiūriu labiau atskirtos; tai gali suteikti daug privalumų, visų pirma jaunimui, riboto judumo žmonėms, vyresnio amžiaus žmonėms, visam laikui arba laikinai gyvenantiems arba dirbantiems valstybėje narėje, kurios piliečiai jie nėra, arba trečiojoje šalyje, su sąlyga, kad būtų užtikrinami griežčiausi galimi duomenų apsaugos standartai; primena, kad tais atvejais, kai esama nuotolinio balsavimo internetu galimybės, valstybės narės privalo užtikrinti balsų skaičiavimo skaidrumą ir patikimumą ir paisyti lygybės, balsavimo slaptumo principų, teisės balsuoti ir laisvų rinkimų principo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, jog būtina, kad visi skaitmeninės sąveikos procesai būtų grindžiami institucijų atvirumo principu, kartu laikantis skaidrumo realiuoju laiku ir dalyvavimo turint reikiamos informacijos principų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į e. dalyvavimą ir skatina jį naudoti kaip pagrindinį e. demokratijos bruožą, apimantį trijų rūšių sąveiką tarp ES institucijų bei valdžios institucijų ir piliečių, t. y. e. informavimą, e. konsultavimą ir e. sprendimų priėmimą; pripažįsta, kad daug nacionalinio, regioninio ir vietinio e. dalyvavimo atvejų gali būti laikomi gerais pavyzdžiais, kaip IRT gali būti naudojamos dalyvaujamosios demokratijos srityje; ragina valstybes nares toliau plėtoti šią praktiką nacionaliniu ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad IRT prisideda prie patalpų, skirtų dalyvauti ir diskutuoti, kūrimo, o tai, savo ruožtu, gerina mūsų demokratinių sistemų kokybę ir teisėtumą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia įtraukti jaunus žmones į politines diskusijas, ir atkreipia dėmesį į tai, kad IRT naudojimas vykdant demokratines procedūras gali būti veiksminga priemonė šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena pirmąjį Europos balsavimo internetu pavyzdį – Estijoje, kuri šią priemonę panaudojo savo teisiškai privalomuose rinkimuose 2005 m., tačiau laikosi nuomonės, jog norint, kad kitose valstybėse narėse galimas e. balsavimas būtų įdiegtas sėkmingai, reikės įvertinti, ar galima užtikrinti faktinį visų gyventojų dalyvavimą, taip pat įvertinti įvairių ar skirtingų technologinių metodų privalumus, trūkumus ir padarinius; pabrėžia, kad saugios, didelės spartos interneto jungtys ir saugi elektroninės tapatybės infrastruktūra yra svarbios sėkmingą e. balsavimą lemiančios sąlygos; pabrėžia, kad būtina išnaudoti naujų technologijų teikiamus privalumus dabartiniuose balsavimo kabinoje procesuose, ir mano, kad galima padaryti didelę pažangą dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir mokslinių tyrimų rezultatais visais politiniais lygmenimis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į sunkumus, kurie iškilo reaguojant į piliečių susirūpinimą dėl e. demokratijos priemonių naudojimo; mano, kad stiprinant piliečių pasitikėjimą kylančioje skaitmeninėje politinėje arenoje labai svarbu spręsti su saugumu susijusius klausimus ir užtikrinti privatumą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad demokratiniai procesai reikalauja plataus masto diskusijų visais ES visuomenės lygmenimis, taip pat tikrinimo ir apmąstymo, kurie veda prie sąžiningo, visapusiško ir racionalaus svarstymo; įspėja, kad esama pavojaus iškraipyti diskusijų internetinėse pokalbių svetainėse rezultatus ir jais manipuliuoti; mano, kad geriausia garantija, apsauganti nuo šios rizikos, yra visų dalyvių skaidrumas ir informavimas kampanijose, kurios gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai skatinamos skaitmeninio dalyvavimo platformose; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad siekiant veikiančios demokratijos piliečių pasitikėjimas institucijomis ir demokratiniais procesais yra esminis aspektas; todėl pabrėžia, kad diegiant e. demokratijos priemones reikia ir tinkamų komunikacijos ir švietimo strategijų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, jog svarbu, kad politinė sistema apimtų e. dalyvavimą, siekiant įtraukti piliečių indėlį į sprendimų priėmimo procesą ir užtikrinti tolesnius jų įgyvendinimo veiksmus; atkreipia dėmesį į tai, kad nepakankama sprendimus priimančius asmenų reakcija lemia nusivylimą ir nepasitikėjimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad, siekiant išvengti bet kokio pobūdžio diskriminacijos dėl skaitmeninių įgūdžių arba išteklių ir infrastruktūros trūkumo, kitus ryšių palaikymo kanalus su viešosiomis institucijomis turėtų papildyti IRT priemonių naudojimas; |
| --- | --- |

14.

Pasiūlymai, kaip pagerinti demokratinę sistemą pasitelkiant informacines ir ryšių technologijas (IRT)

| 15. | mano, kad dalyvavimas demokratiniuose procesuose grindžiamas, visų pirma, veiksminga ir nediskriminacine prieiga prie informacijos ir žinių; |
| --- | --- |

15.

| 16. | be to, ragina ES ir valstybes nares susilaikyti nuo nereikalingų priemonių, kuriomis siekiama savavališkai apriboti prieigą prie interneto ir naudojimąsi pagrindinėmis žmogaus teisėmis, priėmimo, pavyzdžiui, neproporcingų cenzūros priemonių ar kriminalizavimo už teisėtą kritikos ir nuomonės reiškimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares ir ES suteikti edukacines ir technines priemones, kuriomis būtų galima užtikrinti daugiau galių piliečiams demokratiniu požiūriu ir gerinti jų IRT kompetenciją, taip pat visiems ES piliečiams suteikti galimybių siekti skaitmeninio raštingumo ir vienodą bei saugią skaitmeninę prieigą, kad siekiant maksimalios naudos demokratijos požiūriu būtų panaikinta skaitmeninė atskirtis (būtų užtikrinta e. įtrauktis); ragina valstybes nares įtraukti skaitmeninių įgūdžių ugdymą į mokyklų mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programas ir teikti pirmenybę skaitmeninio mokymo programoms, skirtoms vyresnio amžiaus žmonėms; pritaria tam, kad būtų plėtojami tinklai su universitetais ir švietimo įstaigomis, siekiant skatinti mokslinius naujų dalyvavimo priemonių tyrimus ir jų diegimą; taip pat ragina ES ir valstybes nares populiarinti programas ir politiką, kuriomis siekiama suformuoti kritišką ir sąmoningą požiūrį į IRT naudojimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | siūlo toliau daryti pažangą vertinant naujųjų technologijų naudojimą siekiant gerinti demokratiją ES administravimo institucijose, kaip rodiklius įtraukiant internetu teikiamų paslaugų kokybės vertinimo tikslus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rekomenduoja, kad Europos Parlamentas, kaip vienintelė tiesiogiai renkama Europos Sąjungos institucija, imtųsi vadovaujamojo vaidmens stiprinant e. demokratiją; mano, kad vertėtų šiuo tikslu plėtoti naujoviškus technologinius sprendimus, kurie leistų piliečiams prasmingai bendrauti ir dalytis rūpimais klausimais su jų išrinktais atstovais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją supaprastinti institucijų kalbą ir procedūras, taip pat daugialypės terpės turinio pateikimą ir paaiškinti pagrindinius sprendimų priėmimo procesų aspektus, siekiant skatinti supratimą ir dalyvavimą; pabrėžia, kad reikia populiarinti šią e. dalyvavimo priemonę pasitelkiant segmentuotas iniciatyvias priemones, kurios suteikia prieigą prie visų Parlamento bylų dokumentų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primygtinai ragina valstybes nares ir ES sukurti įperkamą ir sparčią skaitmeninę infrastruktūrą, ypač periferiniuose regionuose ir kaimo bei mažiau ekonomiškai išsivysčiusiose vietovėse, ir užtikrinti piliečių lygybę, ypatingą dėmesį skiriant tiems piliečiams, kurie yra labiausiai pažeidžiami, ir ugdant jų įgūdžius, kai jie galėtų saugiai ir patikimai naudotis technologijomis; rekomenduoja, kad bibliotekose, mokyklose ir pastatuose, kuriuose teikiamos viešosios paslaugos, būtų tinkamai įdiegta sparti šiuolaikinė IT infrastruktūra, kuri būtų vienodai prieinama visiems piliečiams, visų pirma labiausiai pažeidžiamų kategorijų žmonėms, pvz., žmonėms su negalia; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skirti pakankamai finansinių ir mokymo išteklių šiems tikslams pasiekti; rekomenduoja Komisijai skirti išteklių projektams, kuriais siekiama gerinti skaitmeninę infrastruktūrą socialinės ir solidarumo ekonomikos srityje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad moterims nepakankamai atstovaujama visais lygmenimis priimant politinius sprendimus, taip pat IRT sektoriuose; pažymi, kad moterys ir mergaitės dažnai susiduria su lyčių stereotipais, susijusiais su skaitmeninėmis technologijomis; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti į tikslines programas, kuriomis būtų skatinamas moterų ir mergaičių, ypač iš pažeidžiamų ir marginalizuotų grupių, IRT švietimas ir e. dalyvavimas, mokantis formaliai, neformaliai arba savarankiškai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai turėtų vienodą prieigą prie e. demokratijos priemonių, kai informacija turi būti išplatinta ir ją turi perskaityti visi šalių, kuriose vartojama daugiau nei viena oficiali kalba, piliečiai ir skirtingos etninės kilmės piliečiai, svarbu parengti vertimus į įvairias kalbas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares ir ES skatinti, remti ir įgyvendinti mechanizmus ir priemones, kurie sudaro sąlygas piliečių dalyvavimui ir jų sąveikai su valdžios ir ES institucijomis, pvz., visuomenės patalkos platformas; pabrėžia, kad IRT turėtų pagerinti prieigą prie nepriklausomos informacijos, skaidrumą, atskaitomybę, dalyvavimą priimant sprendimus; atsižvelgdamas į tai, ragina geriau pritaikyti visas Komisijos komunikacijos ir ryšių su piliečiais palaikymo priemones, ypač „Europe Direct“ portalą, kad būtų galima spręsti su e. demokratija susijusias problemas; įsipareigoja padaryti visas esamas tolesnių teisėkūros veiksmų užtikrinimo priemones labiau prieinamas, suprantamas, pažintines ir interaktyvias ir ragina Komisiją savo interneto svetainėje padaryti tą patį; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares ir ES peržiūrėti savo oficialių svetainių turinį apie demokratijos veikimą, siekiant suteikti švietimo priemonių, kurios sudarytų geresnes sąlygas jaunimui lankytis minėtose svetainėse, suprasti jų turinį ir užtikrinti, kad jomis galėtų naudotis neįgalieji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina administracijas apmąstyti savo įsipareigojimą laikytis institucijų atvirumo principo keičiant savo strateginę koncepciją ir verslo kultūrą, biudžetus ir vykdant organizacines permainas, kurias paskatino siekis gerinti demokratiją pasitelkiant naujas technologijas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina sukurti interneto platformą, kad prieš Europos teisės aktų leidėjui priimant sprendimus visuomenės nariai būtų sistemingai konsultuojami, tokiu būdu jie būtų labiau įtraukti į viešąjį gyvenimą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, jog labai svarbu, kad šių naujų priemonių diegimas būtų remiamas kampanijomis, kurios propaguotų jų siūlomas galimybes ir pilietines vertybes – bendrą atsakomybę ir dalyvavimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į Europos piliečių iniciatyvos svarbą, kuri yra visuomenės įtraukimo į politinį ES gyvenimą ir jų tiesioginio dalyvavimo jame užtikrinimo priemonė, ir todėl ragina Komisiją, atsižvelgiant į Europos Parlamento 2015 m. spalio 28 d. rezoliucijoje pateiktas rekomendacijas, peržiūrėti jos veikimo būdus, kad ji galėtų visapusiškai išnaudoti savo galimybes; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu supaprastinti su tuo susijusius biurokratinius reikalavimus ir paspartinti jų taikymą, taip pat plačiau naudoti IRT, pvz., diegiant skaitmenines platformas ir kitas su mobiliaisiais prietaisais suderinamas taikomąsias programas, siekiant, kad ši svarbi priemonė būtų vartotojui patogesnė ir apie ją būtų plačiai skelbiama; mano, kad galėtų būti pagerintas naujų technologijų, visų pirma internetinės parašų rinkimo sistemos, naudojimas pasitelkiant atpažinimo ir tapatumo nustatymo paslaugas (e-IDAS), o tai leistų piliečiams lengviau gauti informaciją apie esamas arba galimas EPI ir ja keistis, kad jie galėtų aktyviai dalyvauti diskusijose ir (arba) remti pačias iniciatyvas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad keliems Komisijos vykdomiems procesams, kaip antai interneto viešosioms konsultacijoms, e. dalyvavimo veiklai ir poveikio vertinimams, gali būti naudingas platesnis naujų technologijų naudojimas siekiant padidinti visuomenės dalyvavimą, atskaitomybę vykdant šiuos procesus, ES institucijų skaidrumą bei sustiprinti Europos valdymą; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, kad viešosios konsultacijos būtų veiksmingos ir prieinamos kuo platesniam žmonių ratui, tuo pačiu sumažinant techninių kliūčių skaičių iki minimumo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad piliečiams reikia suteikti išsamesnės informacijos apie esamas e. dalyvavimo platformas ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją plėtoti ir tobulinti e. dalyvavimą atliekant Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos, kuri turi būti pradėta įgyvendinti 2017 m., laikotarpio vidurio peržiūrą ir skatinti kurti ir finansuoti naujas priemones, susijusias su Europos Sąjungos e. pilietybe; be to, rekomenduoja Komisijai daugiausia dėmesio skirti atvirojo kodo sprendimams, kuriuos būtų galima lengvai taikyti visoje bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; visų pirma ragina Komisiją pakartotinai naudoti ankstesnius projektus, pavyzdžiui, D-CENT platformą, ES finansuojamą projektą, pagal kurį teikiamos technologinės priemonės dalyvaujamajai demokratijai užtikrinti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad vienu iš valstybių narių ir ES institucijų prioritetų turėtų būti e. administravimo plėtra, ir palankiai vertina Komisijos plataus užmojo ir išsamų e. valdžios veiksmų planą, kurį bus labai svarbu tinkamai įgyvendinti nacionaliniu lygiu ir koordinuojant turimas ES lėšas, užtikrinant sinergiją su nacionalinėmis skaitmeninės srities agentūromis ir institucijomis; mano, kad turėtų būti dedama daugiau pastangų siekiant skatinti tiek ES institucijose, tiek valstybėse narėse naudoti atviruosius duomenis ir IRT priemones, kurie grindžiami atviruoju kodu ir nemokama programine įranga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina labiau bendradarbiauti ES lygmeniu ir rekomenduoja keistis geriausia praktika vykdant e. demokratijos projektus – tai būdas pereiti prie geresnes dalyvavimo ir svarstymo sąlygas turinčios demokratijos, kuri atitinka visuomenės reikalavimus ir interesus ir siekia juos įtraukti į sprendimų priėmimo procesus; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia žinoti, koks piliečių požiūris į nuotolinio balsavimo internetu įgyvendinimą; ragina Komisiją atlikti nepriklausomą vertinimą arba surengti viešosios nuomonės konsultaciją dėl balsavimo internetu kaip papildomos galimybės piliečiams balsuoti ir iki 2018 m. pabaigos valstybėms narėms pateikti apsvarstyti jo privalumų ir trūkumų analizę; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad būtina naudojant e. demokratijos priemones apsaugoti, visų pirma, privatumą ir asmens duomenis ir stiprinti saugesnę interneto aplinką, ypač informacijos ir duomenų saugumo srityje, įskaitant „teisę būti pamirštam“, ir teikti garantijas dėl programinės stebėjimo įrangos ir kodo patikrinamumo; be to, ragina toliau naudoti skaitmenines paslaugas, grindžiamas tokiais pagrindiniais veiksniais, kaip apsaugota ir užšifruota skaitmeninė tapatybė, atsižvelgiant į eIDAS reglamentą; skatina saugius ir patikimus skaitmeninius viešuosius registrus ir elektroninių parašų patvirtinimą, siekiant užkirsti kelią įvairioms nesąžiningoms sąveikoms, ir taip laikytis Europos ir tarptautinių žmogaus teisių standartų ir Europos Žmogaus Teisių Teismo bei Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos; galiausiai pabrėžia, kad saugumo problemos neturi atgrasyti siekiant įtraukti asmenis ir grupes į demokratinius procesus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad reikia stiprinti demokratiją pasitelkiant technologijas, kurios turėtų būti naudojamos saugioje aplinkoje, kuri yra apsaugota nuo neteisėto technologinių priemonių naudojimo (pvz., brukalų programų, anoniminio profiliavimo ir tapatybės pasisavinimo), ir primena, kad būtina laikytis aukščiausių teisinių standartų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena, kad informatoriai atlieka labai svarbų vaidmenį – dažniausiai internetu – atskleidžiant korupcijos, sukčiavimo, netinkamo valdymo ir kitų formų netinkamo elgesio atvejus, kurie kelia grėsmę visuomenės sveikatai ir saugai, finansiniam vientisumui, žmogaus teisėms, aplinkai ir teisinės valstybės principui, tuo pačiu metu užtikrinant visuomenės teisę į informaciją; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina visuomenės atstovus drauge su piliečiais aktyviai dalyvauti esamuose, visiškai nepriklausomuose forumuose ir naudotis naujomis žiniasklaidos ir IT platformomis, siekiant skatinti diskusijas ir keistis nuomonėmis ir pasiūlymais su piliečiais (e parlamentas), taip sukuriant tiesioginį ryšį su jais; ragina Europos Parlamento frakcijas ir Europos politines partijas suteikti daugiau viešų diskusijų ir e. dalyvavimo galimybių; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina savo narius ir kitas ES institucijas toliau didinti skaidrumą savo veikloje, ypač dabartinėmis sudėtingomis politinėmis sąlygomis, ir prašo valdžios institucijų apsvarstyti galimybę įsteigti skaitmenines platformas, įskaitant naujausias IT priemones; ragina išrinktus valdžios atstovus veiksmingai naudoti šias priemones ir palaikyti ryšius ir bendradarbiauti su rinkėjais bei suinteresuotaisiais subjektais, siekiant informuoti juos apie ES ir Parlamento veiklą ir taip padaryti svarstymo ir sprendimų priėmimo procesus prieinamus ir didinti informuotumą apie Europos demokratiją; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina Parlamento iniciatyvas e. dalyvavimo srityje; remia nuolatines pastangas stiprinti Parlamento atstovaujamąjį pobūdį, teisėtumą ir veiksmingumą ir ragina narius labiau naudotis naujomis technologijomis, siekiant išnaudoti visas jų teikiamas galimybes, tuo pačiu atsižvelgiant į būtinus apribojimus, nustatytus paisant teisės į privatumą ir asmens duomenų apsaugą; atkreipia dėmesį į tai, jog reikia plataus masto svarstymų apie tai, kaip jo nariai galėtų geriau naudotis IRT, ne tik norėdami bendradarbiauti su visuomene, bet ir dėl teisės aktų, peticijų, konsultacijų ir kitų aspektų, susijusių su jų kasdieniu darbu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina politines partijas ES ir nacionaliniu lygiu kuo labiau naudotis skaitmeninėmis priemonėmis, siekiant ieškoti naujų būdų vidinei demokratijai skatinti, įskaitant skaidrumą valdymo, finansavimo ir sprendimų priėmimo srityse, siekiant sudaryti geresnes sąlygas palaikyti ryšius su savo nariais, rėmėjais ir pilietinės visuomenės atstovais ir jų dalyvavimui; taip pat ragina jas būti itin skaidriomis ir atskaitingomis piliečių atžvilgiu; šiuo tikslu siūlo apsvarstyti galimus Europos politinių partijų statuto pakeitimus ir tai, kad jie apimtų ir skatintų e. dalyvavimo praktiką; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina ES ir jos institucijas labiau eksperimentuoti su naujais e. dalyvavimo metodais, kaip antai visuomenės patalka, tiek ES, tiek nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis, atsižvelgiant į valstybių narių jau taikomus geriausios praktikos pavyzdžius ir šiuo tikslu pradėti įgyvendinti konkrečius bandomuosius projektus; tuo pat metu primena, kad, siekiant paaiškinti šių priemonių galimybes, būtina papildyti tokias priemones informuotumo didinimo kampanijomis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Europos institucijas pradėti dalyvaujamąjį procesą siekiant tobulinti Europos interneto teisių chartiją, remiantis, be kitų dokumentų, Interneto teisių deklaracija, kurią 2015 m. liepos 28 d. paskelbė Italijos Deputatų Rūmai, siekiant skatinti ir užtikrinti visas teises, susijusias su skaitmenine sritimi, be kita ko, tikra teise į prieigą prie interneto ir tinklo neutralumą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad šiuo metu internete yra gausybė įvairios informacijos, ir pabrėžia, kad reikėtų stiprinti piliečių gebėjimą kritiškai mąstyti, kad jie galėtų geriau atskirti patikimus ir nepatikimus informacijos šaltinius; todėl ragina valstybes nares pritaikyti ir atnaujinti teisės aktus, atsižvelgiant į vykstančius pokyčius, ir visapusiškai įgyvendinti ir vykdyti esamus teisės aktus dėl neapykantos kurstymo tiek internetinėmis, tiek neinternetinėmis priemonėmis, užtikrinant pagrindines ir konstitucines teises; pabrėžia, kad Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų parengti veiksmus ir politikos priemones, kuriomis būtų stiprinami piliečių, ypač jaunų, kritinio ir kūrybinio mąstymo įgūdžiai, kuriuos galima panaudoti įvairiose srityse, gerinamas jų skaitmeninis raštingumas ir gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis, didinama jų įtrauktis ir stiprinamas jų žingeidumas, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus ir naudingai prisidėti prie demokratijos procesų; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0382.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0288.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2017 m. kovo 2 d., ketvirtadienis

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/163 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/163

---

P8_TA(2017)0056

Prašymas atšaukti Marine Le Pen imunitetą

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Marine Le Pen imunitetą (2016/2295(IMM))

(2018/C 263/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 5 d. Prancūzijos Teisingumo ministro Jean-Jaques Urvoas prašymą atšaukti Marine Le Pen imunitetą dėl prieš ją Nantero pirmos instancijos teisme pradėto tyrimo procedūros dėl Twitter paskyroje platinamų smurtinio pobūdžio islamistinių vaizdų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 5 d. Prancūzijos Teisingumo ministro Jean-Jaques Urvoas prašymą atšaukti Marine Le Pen imunitetą dėl prieš ją Nantero pirmos instancijos teisme pradėto tyrimo procedūros dėl Twitter paskyroje platinamų smurtinio pobūdžio islamistinių vaizdų,

| — | išklausęs Marine Le Pen atstovaujančio Jean-François Jalkh paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Marine Le Pen atstovaujančio Jean-François Jalkh paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0047/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0047/2017),

| A. | kadangi Prancūzijos teisminės institucijos paprašė atšaukti Europos Parlamento narės ir Nacionalinio fronto partijos pirmininkės Marine Le Pen imunitetą dėl tyrimo apie 2015 m. gruodžio 16 d. jos Twitter paskyroje platinamų smurtinio pobūdžio vaizdų, kuriuose buvo parodytos teroristinės grupuotės „Da'esh“ įkaitams įvykdytos egzekucijos, pateikiant komentarą: „Štai kas yra „Da'esh“!“; šis paskelbimas susijęs su radijo stoties RMC laida, per kurią Nacionalinio fronto partijos iškilimas buvo palygintas su „Da‘esh“ veikla; |
| --- | --- |

A.

kadangi Prancūzijos teisminės institucijos paprašė atšaukti Europos Parlamento narės ir Nacionalinio fronto partijos pirmininkės Marine Le Pen imunitetą dėl tyrimo apie 2015 m. gruodžio 16 d. jos Twitter paskyroje platinamų smurtinio pobūdžio vaizdų, kuriuose buvo parodytos teroristinės grupuotės „Da'esh“ įkaitams įvykdytos egzekucijos, pateikiant komentarą: „Štai kas yra „Da'esh“!“; šis paskelbimas susijęs su radijo stoties RMC laida, per kurią Nacionalinio fronto partijos iškilimas buvo palygintas su „Da‘esh“ veikla;

| B. | kadangi pagal nusistovėjusią Europos Parlamento praktiką Parlamento nario imunitetas gali būti atšauktas, jei pareikšta nuomonė ir (arba) vaizdai, dėl kurių pradėti procesiniai veiksmai, neturi tiesioginio ar akivaizdaus ryšio su Parlamento nario, prieš kurį imtasi veiksmų, einamomis Europos Parlamento nario pareigomis ir jei tai nėra einant Europos Parlamento nario pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį ir pagal Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal nusistovėjusią Europos Parlamento praktiką Parlamento nario imunitetas gali būti atšauktas, jei pareikšta nuomonė ir (arba) vaizdai, dėl kurių pradėti procesiniai veiksmai, neturi tiesioginio ar akivaizdaus ryšio su Parlamento nario, prieš kurį imtasi veiksmų, einamomis Europos Parlamento nario pareigomis ir jei tai nėra einant Europos Parlamento nario pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas pagal Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį ir pagal Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį;

| C. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

C.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| D. | kadangi už smurtinio pobūdžio vaizdų, kuriais gali būti žeminamas žmogaus orumas, platinimą pagal Prancūzijos Respublikos Baudžiamojo kodekso 227–24, 227–29 ir 227–31 straipsnius numatytos ir baudžiamos nusikalstamos veikos; |
| --- | --- |

D.

kadangi už smurtinio pobūdžio vaizdų, kuriais gali būti žeminamas žmogaus orumas, platinimą pagal Prancūzijos Respublikos Baudžiamojo kodekso 227–24, 227–29 ir 227–31 straipsnius numatytos ir baudžiamos nusikalstamos veikos;

| E. | kadangi 2004 m. birželio 21 d. Prancūzijos įstatymo Nr. 2004-575 dėl pasitikėjimo skaitmenine ekonomika 6 straipsnio 1 dalyje perkeliamos 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje, (Elektroninės komercijos direktyva) nuostatos, pagal kurias kalbama tik apie informacinės visuomenės paslaugų teikėjų veiklą, o ne apie individualaus pobūdžio veiklą; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2004 m. birželio 21 d. Prancūzijos įstatymo Nr. 2004-575 dėl pasitikėjimo skaitmenine ekonomika 6 straipsnio 1 dalyje perkeliamos 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje, (Elektroninės komercijos direktyva) nuostatos, pagal kurias kalbama tik apie informacinės visuomenės paslaugų teikėjų veiklą, o ne apie individualaus pobūdžio veiklą;

| F. | kadangi, nepaisant to, kad Marine Le Pen publikuotos minėtos nuotraukos taip pat buvo prieinamos visiems per paieškos sistemą „Google“ ir buvo plačiai naudojamos po jų pirminio išplatinimo, negalima paneigti jų smurtinio pobūdžio, dėl kurio gali būti žeminamas žmogaus orumas; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nepaisant to, kad Marine Le Pen publikuotos minėtos nuotraukos taip pat buvo prieinamos visiems per paieškos sistemą „Google“ ir buvo plačiai naudojamos po jų pirminio išplatinimo, negalima paneigti jų smurtinio pobūdžio, dėl kurio gali būti žeminamas žmogaus orumas;

| G. | kadangi įkaito Jameso Foley šeima 2015 m. gruodžio 17 d. paprašė ištrinti minėtąsias tris nuotraukas, t. y. po to, kai įsikišo teisminės institucijos, ir Marine Le Pen, reaguodama į šį prašymą, ištrynė tik Jameso Foley nuotrauką; |
| --- | --- |

G.

kadangi įkaito Jameso Foley šeima 2015 m. gruodžio 17 d. paprašė ištrinti minėtąsias tris nuotraukas, t. y. po to, kai įsikišo teisminės institucijos, ir Marine Le Pen, reaguodama į šį prašymą, ištrynė tik Jameso Foley nuotrauką;

| H. | kadangi laikas, kuriuo vyko teismo procesas prieš Marine Le Pen, atitinka įprastus laikus, susijusius su spaudos ir kitų komunikacijos priemonių procedūromis, nėra pagrindo įtarti, kad yra fumus persecutionis atvejis, t. y. situacija, kurioje iš požymių ar įrodymų būtų galima manyti, kad buvo ketinama pakenkti Parlamento nario politinei veiklai; |
| --- | --- |

H.

kadangi laikas, kuriuo vyko teismo procesas prieš Marine Le Pen, atitinka įprastus laikus, susijusius su spaudos ir kitų komunikacijos priemonių procedūromis, nėra pagrindo įtarti, kad yra fumus persecutionis atvejis, t. y. situacija, kurioje iš požymių ar įrodymų būtų galima manyti, kad buvo ketinama pakenkti Parlamento nario politinei veiklai;

| I. | kadangi pagal Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnio nuostatas joks Parlamento narys negali dėl nusikaltimo ar baudžiamojo nusižengimo negali būti suimtas, arba negali būti kitaip atimta ar apribota jo laisvė, negavusi Parlamento sutikimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnio nuostatas joks Parlamento narys negali dėl nusikaltimo ar baudžiamojo nusižengimo negali būti suimtas, arba negali būti kitaip atimta ar apribota jo laisvė, negavusi Parlamento sutikimo;

| J. | kadangi Europos Parlamentas nėra įgaliotas pareikšti savo nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos Parlamentas nėra įgaliotas pareikšti savo nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę;

| 1. | nusprendžia atšaukti Marine Le Pen imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Prancūzijos Respublikos institucijai ir Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. kovo 2 d., ketvirtadienis

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/165

---

P8_TA(2017)0057

ES ir Libano asociacija (Kroatijos įstojimas) ***

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu projekto (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 263/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05748/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05748/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją, protokolo, siekiant atsižvelgti į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, projektą (05750/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Libano Respublikos asociaciją, protokolo, siekiant atsižvelgti į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, projektą (05750/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 217 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0171/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis bei 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis bei 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8–0027/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8–0027/2017),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Libano Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/166 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/166

---

P8_TA(2017)0058

ES ir Lichtenšteino susitarimas dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone ***

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 263/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12852/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12852/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu projektą (12881/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu projektą (12881/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0515/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0515/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0025/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Lichtenšteino Kunigaikštystės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/167 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/167

---

P8_TA(2017)0059

Keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius energetikos susitarimus ir teisiškai neprivalomas priemones mechanizmas ***I

2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimus bei teisiškai neprivalomas priemones mechanizmas ir panaikinamas Sprendimas Nr. 994/2012/ES (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 263/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0053), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0053),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 194 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 194 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0034/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Senato, Maltos Parlamento, Austrijos Federalinės Tarybos ir Portugalijos Parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kurioiose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Senato, Maltos Parlamento, Austrijos Federalinės Tarybos ir Portugalijos Parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kurioiose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 16 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 16 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A8-0305/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A8-0305/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 487, 2016 12 28, p. 81.

---

P8_TC1-COD(2016)0031

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų valstybių energetikos susitarimus bei teisiškai neprivalomus dokumentus mechanizmas, ir panaikinamas Sprendimas Nr. 994/2012/ES

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2017/684.)

---

2017 m. kovo 14 d., antradienis

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/168 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/168

---

P8_TA(2017)0066

Gyvsidabris ***I

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 263/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0039), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0039),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 192 straipsnio 1 dalį ir į 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 192 straipsnio 1 dalį ir į 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0021/2016),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį patvirtino atsakingas komitetas ir į 2016 m. gruodžio 16 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį patvirtino atsakingas komitetas ir į 2016 m. gruodžio 16 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A8-0313/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A8-0313/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam Parlamento pareiškimui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 303, 2016 8 19, p. 122.

---

P8_TC1-COD(2016)0023

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/852.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO PAREIŠKIMAS DĖL REGLAMENTO DĖL GYVSIDABRIO, KURIUO PANAIKINAMAS REGLAMENTAS (EB) NR. 1102/2008, PROJEKTO (2016/0023(COD))

Tai, kad Europos Parlamentas priima įgyvendinimo aktus dėl leidimų naujiems gaminiams ar procesams, atsižvelgiant į tarpinstitucines derybas dėl pasiūlymo dėl Reglamento dėl gyvsidabrio (2016/0023(COD)), negali būti laikoma precedentu panašiose bylose ir nedaro poveikio būsimoms tarpinstitucinėms deryboms dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų taikymo apibrėžimo kriterijų.

EUROPOS KOMISIJOS PAREIŠKIMAS DĖL TARPTAUTINIO BENDRADARBIAVIMO GYVSIDABRIO KLAUSIMAIS

Minamatos konvencija ir naujuoju reglamentu dėl gyvsidabrio smarkiai prisidedama prie piliečių apsaugos nuo gyvsidabrio taršos pasaulyje ir ES.

Turėtų būti ir toliau bendradarbiaujama tarptautiniu mastu siekiant užtikrinti, kad visos Konvencijos šalys sėkmingai ją įgyvendintų ir kad jos nuostatos būtų dar labiau sustiprintos.

Todėl Europos Komisija yra įsipareigojusi remti tolesnį bendradarbiavimą, laikantis Konvencijos ir atsižvelgiant į taikytiną ES politiką, taisykles ir procedūras, inter alia, vykdant veiklą toliau nurodytose srityse:

| — | atotrūkio tarp ES teisės aktų ir Konvencijos nuostatų mažinimas taikant draudžiamų produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, sąrašo peržiūros nuostatą; |
| --- | --- |

—

atotrūkio tarp ES teisės aktų ir Konvencijos nuostatų mažinimas taikant draudžiamų produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, sąrašo peržiūros nuostatą;

| — | atsižvelgiant į Konvencijos nuostatas dėl finansavimo, pajėgumų stiprinimo ir technologijų perdavimo, tokia veikla, kaip prekybos gyvsidabriu ir jo naudojimo atsekamumo gerinimas, amatininkiškos ir mažos apimties aukso gavybos nenaudojant gyvsidabrio sertifikavimo skatinimas ir etikečių auksui, kuris išgautas nenaudojant gyvsidabrio, skatinimas ir besivystančių šalių pajėgumų, be kita ko, gyvsidabrio atliekų tvarkymo srityje, didinimas. |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į Konvencijos nuostatas dėl finansavimo, pajėgumų stiprinimo ir technologijų perdavimo, tokia veikla, kaip prekybos gyvsidabriu ir jo naudojimo atsekamumo gerinimas, amatininkiškos ir mažos apimties aukso gavybos nenaudojant gyvsidabrio sertifikavimo skatinimas ir etikečių auksui, kuris išgautas nenaudojant gyvsidabrio, skatinimas ir besivystančių šalių pajėgumų, be kita ko, gyvsidabrio atliekų tvarkymo srityje, didinimas.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/170 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/170

---

P8_TA(2017)0067

Akcininkų ilgalaikis dalyvavimas ir įmonės valdymo pareiškimas ***I

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu, ir Direktyvos 2013/34/ES nuostatos, susijusios su tam tikrais įmonės valdymo pareiškimo elementais (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 263/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0213), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0213),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 50 bei 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0147/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 50 bei 114 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0147/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį ir į 2016 m. gruodžio 16 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį ir į 2016 m. gruodžio 16 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A8-0158/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 451, 2014 12 16, p. 87.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2015 m. liepos 8 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0257).

---

P8_TC1-COD(2014)0121

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2007/36/EB nuostatos, susijusios su akcininkų ilgalaikio dalyvavimo skatinimu

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/828.)

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/171 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/171

---

P8_TA(2017)0068

Ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolė ***I

2017 m. kovo 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 263/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0750), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0750),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0358/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Senato ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Senato ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį ir į 2016 m. gruodžio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį ir į 2016 m. gruodžio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0251/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0251/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 264, 2016 7 20, p. 77.

---

P8_TC1-COD(2015)0269

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 14 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/853.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

Komisija pripažįsta, kad svarbu taikyti gerai veikiantį deaktyvavimo standartą, kuris padėtų užtikrinti geresnę saugą ir užtikrintų valdžios institucijoms, jog deaktyvuoti ginklai būtų deaktyvuoti tinkamai ir veiksmingai.

Todėl Komisija paspartins deaktyvavimo kriterijų peržiūros darbus, kuriuos pagal Direktyvą 91/477/EEB įsteigtame komitete vykdo nacionaliniai ekspertai, kad Komisija galėtų iki 2017 m. gegužės mėn. pabaigos laikydamasi Direktyva 91/477/EEB nustatytos komiteto procedūros, nacionaliniams ekspertams priėmus teigiamą nuomonę, priimti Komisijos įgyvendinimo reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas 2015 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2403, kuriuo nustatomos bendrosios deaktyvacijos standartų ir metodų gairės siekiant užtikrinti, kad deaktyvuoti šaunamieji ginklai būtų visiškai netinkami naudoti. Komisija ragina valstybes nares visapusiškai remti šio darbo paspartinimą.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/174 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/174

---

P8_TA(2017)0069

Eksploatuoti netinkamos transporto priemonės, baterijų ir akumuliatorių atliekos ir elektros ir elektroninės įrangos atliekos ***I

2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių, 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 263/29)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti, išsaugoti ir gerinti aplinkos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  racionalų
  gamtos išteklių naudojimą ir skatinti žiedinės ekonomikos
  kūrimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti, išsaugoti ir gerinti aplinkos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  racionalų
  gamtos išteklių naudojimą ir skatinti žiedinės ekonomikos
  kūrimą
  ;

| (1) | atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti, išsaugoti ir gerinti aplinkos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  efektyvų
  gamtos išteklių naudojimą ir skatinti
  įgyvendinti
  žiedinės ekonomikos
  principus
  ; |
| --- | --- |

(1)

atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti, išsaugoti ir gerinti aplinkos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  efektyvų
  gamtos išteklių naudojimą ir skatinti
  įgyvendinti
  žiedinės ekonomikos
  principus
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | kuriant švarią, veiksmingą ir tvarią žiedinę ekonomiką reikia pašalinti pavojingas medžiagas iš produktų jų projektavimo etape ir tokiomis sąlygomis žiedinėje ekonomikoje turėtų būti pripažįstamos aiškios nuostatos, išdėstytos 7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje, kuria raginama plėtoti netoksiškų medžiagų ciklus, kad perdirbtos atliekos galėtų būti naudojamos Sąjungoje kaip labai svarbus ir patikimas žaliavų šaltinis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

kuriant švarią, veiksmingą ir tvarią žiedinę ekonomiką reikia pašalinti pavojingas medžiagas iš produktų jų projektavimo etape ir tokiomis sąlygomis žiedinėje ekonomikoje turėtų būti pripažįstamos aiškios nuostatos, išdėstytos 7-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje, kuria raginama plėtoti netoksiškų medžiagų ciklus, kad perdirbtos atliekos galėtų būti naudojamos Sąjungoje kaip labai svarbus ir patikimas žaliavų šaltinis;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | būtina užtikrinti veiksmingą antrinių žaliavų tvarkymą sunaudojant nedaug energijos, o pirmenybė turėtų būti teikiama MTTP veiklai siekiant šio tikslo. Komisija taip pat turėtų svarstyti galimybę pateikti pasiūlymą dėl atliekų klasifikavimo siekiant paremti Sąjungos antrinių žaliavų rinkos kūrimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

būtina užtikrinti veiksmingą antrinių žaliavų tvarkymą sunaudojant nedaug energijos, o pirmenybė turėtų būti teikiama MTTP veiklai siekiant šio tikslo. Komisija taip pat turėtų svarstyti galimybę pateikti pasiūlymą dėl atliekų klasifikavimo siekiant paremti Sąjungos antrinių žaliavų rinkos kūrimą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1c) | kai perdirbta medžiaga reintegruojama į ekonomiką, nes ji nebelaikoma atliekomis, arba atitikdama konkrečius nebelaikymo atliekomis kriterijus, arba kai ji yra įtraukiama į naują produktą, ji turi visiškai atitikti chemines medžiagas reglamentuojančius Sąjungos teisės aktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1c)

kai perdirbta medžiaga reintegruojama į ekonomiką, nes ji nebelaikoma atliekomis, arba atitikdama konkrečius nebelaikymo atliekomis kriterijus, arba kai ji yra įtraukiama į naują produktą, ji turi visiškai atitikti chemines medžiagas reglamentuojančius Sąjungos teisės aktus;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | pramonės struktūra dėl technologijų pažangos ir didėjančių globalizuotų prekių srautų per pastaruosius metus iš esmės pasikeitė. Dėl šių veiksnių kyla naujų iššūkių aplinkos požiūriu atsakingai tvarkant ir apdorojant atliekas, ir su šiais iššūkiais kovoti reikėtų dedant aktyviau vykdant tyrimus bei taikant tikslines reguliavimo priemones. Suplanuotas nusidėvėjimas yra didėjanti problema, iš esmės prieštaraujanti žiedinės ekonomikos tikslams, todėl ji turėtų būti sprendžiama bendromis visų pagrindinių suinteresuotųjų šalių, pramonės, klientų ir priežiūros institucijų pastangomis siekiant ją įveikti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

pramonės struktūra dėl technologijų pažangos ir didėjančių globalizuotų prekių srautų per pastaruosius metus iš esmės pasikeitė. Dėl šių veiksnių kyla naujų iššūkių aplinkos požiūriu atsakingai tvarkant ir apdorojant atliekas, ir su šiais iššūkiais kovoti reikėtų dedant aktyviau vykdant tyrimus bei taikant tikslines reguliavimo priemones. Suplanuotas nusidėvėjimas yra didėjanti problema, iš esmės prieštaraujanti žiedinės ekonomikos tikslams, todėl ji turėtų būti sprendžiama bendromis visų pagrindinių suinteresuotųjų šalių, pramonės, klientų ir priežiūros institucijų pastangomis siekiant ją įveikti;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | valstybių narių teikiami
  statistiniai duomenys
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Statistinių
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

valstybių narių teikiami
  statistiniai duomenys
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Statistinių
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas;

| (3) | valstybių narių teikiami
  duomenys ir informacija
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Teikiamų
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų
  nustatyti bendrą duomenų rinkimo iš patikimų šaltinių ir tvarkymo metodiką, taip pat
  visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas
  . Siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo duomenys. Todėl, teikdamos šiose direktyvose nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas, valstybės turi taikyti Komisijos bendradarbiaujant su valstybių narių statistikos biurais ir už atliekų tvarkymą atsakingomis nacionalinės valdžios institucijomis parengtą bendrą metodiką; |
| --- | --- |

(3)

valstybių narių teikiami
  duomenys ir informacija
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Teikiamų
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų
  nustatyti bendrą duomenų rinkimo iš patikimų šaltinių ir tvarkymo metodiką, taip pat
  visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas
  . Siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo duomenys. Todėl, teikdamos šiose direktyvose nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas, valstybės turi taikyti Komisijos bendradarbiaujant su valstybių narių statistikos biurais ir už atliekų tvarkymą atsakingomis nacionalinės valdžios institucijomis parengtą bendrą metodiką;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atskirai surinktos elektros ir elektroninės įrangos (EEĮ) atliekos būtų tinkamai apdorojamos. Siekdama užtikrinti vienodas sąlygas ir atliekų teisės aktų laikymąsi bei žiedinės ekonomikos koncepciją, Komisija turėtų parengti bendrus EEĮ tvarkymo standartus, kaip nustatyta Direktyvoje 2012/19/ES; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atskirai surinktos elektros ir elektroninės įrangos (EEĮ) atliekos būtų tinkamai apdorojamos. Siekdama užtikrinti vienodas sąlygas ir atliekų teisės aktų laikymąsi bei žiedinės ekonomikos koncepciją, Komisija turėtų parengti bendrus EEĮ tvarkymo standartus, kaip nustatyta Direktyvoje 2012/19/ES;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti vienodomis sąlygomis veikiančių valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl valstybių narių turėtų būti reikalaujama rengiant aptariamose direktyvose nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas naudoti Komisijos
  ir
  valstybių narių statistikos
  biurų parengtą naujausią metodiką
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti vienodomis sąlygomis veikiančių valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl valstybių narių turėtų būti reikalaujama rengiant aptariamose direktyvose nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas naudoti Komisijos
  ir
  valstybių narių statistikos
  biurų parengtą naujausią metodiką
  ;

| (4) | siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti vienodomis sąlygomis veikiančių valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl valstybių narių turėtų būti reikalaujama rengiant aptariamose direktyvose nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas naudoti
  bendrą duomenų rinkimo ir apdorojimo metodiką, parengtą
  Komisijos
  bendradarbiaujant su
  valstybių narių statistikos
  biurais
  ; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti vienodomis sąlygomis veikiančių valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl valstybių narių turėtų būti reikalaujama rengiant aptariamose direktyvose nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas naudoti
  bendrą duomenų rinkimo ir apdorojimo metodiką, parengtą
  Komisijos
  bendradarbiaujant su
  valstybių narių statistikos
  biurais
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | Komisija turėtų skatinti valstybes nares ir skirtingus ūkio sektorius tarpusavyje koordinuotis ir keistis informacija, kad padėtų siekti šioje direktyvoje nustatytų tikslų ir pagreitinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos. Toks keitimasis galėtų būti palengvintas steigiant komunikacijos platformas, kurios padėtų didinti informuotumą apie naujus pramoninius sprendimus ir suteiktų galimybę geriau apžvelgti turimus pajėgumus, taip pat padėtų susieti atliekų pramonę ir kitus sektorius ir remti pramonės simbiozę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

Komisija turėtų skatinti valstybes nares ir skirtingus ūkio sektorius tarpusavyje koordinuotis ir keistis informacija, kad padėtų siekti šioje direktyvoje nustatytų tikslų ir pagreitinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos. Toks keitimasis galėtų būti palengvintas steigiant komunikacijos platformas, kurios padėtų didinti informuotumą apie naujus pramoninius sprendimus ir suteiktų galimybę geriau apžvelgti turimus pajėgumus, taip pat padėtų susieti atliekų pramonę ir kitus sektorius ir remti pramonės simbiozę;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | Direktyvoje 2008/98/EB nustatyta atliekų hierarchija Sąjungos atliekų prevencijos ir tvarkymo teisės aktuose taikoma kaip prioritetų tvarka. Todėl ta hierarchija taikoma eksploatuoti netinkamų transporto priemonių, baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir elektros ir elektroninės įrangos atliekų atžvilgiu. Vadovaudamosi šios direktyvos tikslu, valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad būtų atsižvelgiama į atliekų hierarchijos prioritetus ir užtikrintas praktinis tų prioritetų įgyvendinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

Direktyvoje 2008/98/EB nustatyta atliekų hierarchija Sąjungos atliekų prevencijos ir tvarkymo teisės aktuose taikoma kaip prioritetų tvarka. Todėl ta hierarchija taikoma eksploatuoti netinkamų transporto priemonių, baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir elektros ir elektroninės įrangos atliekų atžvilgiu. Vadovaudamosi šios direktyvos tikslu, valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad būtų atsižvelgiama į atliekų hierarchijos prioritetus ir užtikrintas praktinis tų prioritetų įgyvendinimas;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | kadangi Sąjungoje didėja poreikis tvarkyti ir perdirbti atliekas laikantis žiedinės ekonomikos principų, dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų užtikrinta, jog atliekų vežimas atitiktų Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų principus ir reikalavimus, visų pirma artumo, naudojimo prioriteto ir pakankamumo principų. Komisija turėtų išnagrinėti, ar esama poreikio nustatyti vieno langelio principą, taikomą administracinei atliekų vežimo procedūrai, siekiant sumažinti administracinę naštą. Valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių siekdamos užkirsti kelią neteisėtam atliekų vežimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

kadangi Sąjungoje didėja poreikis tvarkyti ir perdirbti atliekas laikantis žiedinės ekonomikos principų, dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų užtikrinta, jog atliekų vežimas atitiktų Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų principus ir reikalavimus, visų pirma artumo, naudojimo prioriteto ir pakankamumo principų. Komisija turėtų išnagrinėti, ar esama poreikio nustatyti vieno langelio principą, taikomą administracinei atliekų vežimo procedūrai, siekiant sumažinti administracinę naštą. Valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių siekdamos užkirsti kelią neteisėtam atliekų vežimui;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

7a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | siekiant papildyti tam tikrus neesminius Direktyvos 2000/53/EB ir Direktyvos 2012/19/ES elementus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl bendros duomenų rinkimo ir apdorojimo metodikos ir duomenų apie netinkamų eksploatuoti transporto priemonių pakartotinio panaudojimo ir perdirbimo tikslų įgyvendinimą teikimo formos pagal Direktyvą 2000/53/EB ir dėl duomenų rinkimo ir apdorojimo metodikos ir duomenų apie elektros ir elektroninės įrangos atliekų surinkimo ir perdirbimo tikslų įgyvendinimą teikimo formos pagal Direktyvą 2012/19/ES. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

siekiant papildyti tam tikrus neesminius Direktyvos 2000/53/EB ir Direktyvos 2012/19/ES elementus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl bendros duomenų rinkimo ir apdorojimo metodikos ir duomenų apie netinkamų eksploatuoti transporto priemonių pakartotinio panaudojimo ir perdirbimo tikslų įgyvendinimą teikimo formos pagal Direktyvą 2000/53/EB ir dėl duomenų rinkimo ir apdorojimo metodikos ir duomenų apie elektros ir elektroninės įrangos atliekų surinkimo ir perdirbimo tikslų įgyvendinimą teikimo formos pagal Direktyvą 2012/19/ES. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7b) | siekiant nustatyti duomenų rinkimo ir tvarkymo metodiką ir duomenų apie baterijas ir akumuliatorius bei baterijų ir akumuliatorių atliekas teikimo formą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turi gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turi būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7b)

siekiant nustatyti duomenų rinkimo ir tvarkymo metodiką ir duomenų apie baterijas ir akumuliatorius bei baterijų ir akumuliatorių atliekas teikimo formą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turi gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turi būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 dalis (nauja)

Direktyva 2000/53/EB

6 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |
| „1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad visos eksploatuoti netinkamos transporto priemonės būtų saugomos (netgi laikinai) ir apdorojamos laikantis Direktyvos 75/442/EEB 4 straipsnyje nustatytų bendrųjų reikalavimų ir būtiniausių techninių reikalavimų, išdėstytų šios direktyvos I priede, nepažeidžiant nacionalinių sveikatos ir aplinkos teisės aktų.“ | „1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad visos eksploatuoti netinkamos transporto priemonės būtų saugomos (netgi laikinai) ir apdorojamos laikantis
  atliekų hierarchijos prioritetų ir
  Direktyvos 75/442/EEB 4 straipsnyje nustatytų bendrųjų reikalavimų ir būtiniausių techninių reikalavimų, išdėstytų šios direktyvos I priede, nepažeidžiant nacionalinių sveikatos ir aplinkos teisės aktų.“ |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad visos eksploatuoti netinkamos transporto priemonės būtų saugomos (netgi laikinai) ir apdorojamos laikantis Direktyvos 75/442/EEB 4 straipsnyje nustatytų bendrųjų reikalavimų ir būtiniausių techninių reikalavimų, išdėstytų šios direktyvos I priede, nepažeidžiant nacionalinių sveikatos ir aplinkos teisės aktų.“

„1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad visos eksploatuoti netinkamos transporto priemonės būtų saugomos (netgi laikinai) ir apdorojamos laikantis
  atliekų hierarchijos prioritetų ir
  Direktyvos 75/442/EEB 4 straipsnyje nustatytų bendrųjų reikalavimų ir būtiniausių techninių reikalavimų, išdėstytų šios direktyvos I priede, nepažeidžiant nacionalinių sveikatos ir aplinkos teisės aktų.“

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2000/53/EB

9 straipsnio 1 a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 7 straipsnio 2 dalies nuostatų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  18
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 1d dalį nustatyta forma.
  Pirmojoje ataskaitoje pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys. | 1a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 7 straipsnio 2 dalies nuostatų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos
  renka ir tvarko laikydamosi šio straipsnio 1d dalyje nurodytos bendros metodikos ir
  pateikia elektroniniu būdu per
  12
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 1d dalį nustatyta forma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 7 straipsnio 2 dalies nuostatų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  18
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 1d dalį nustatyta forma.
  Pirmojoje ataskaitoje pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys.

1a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 7 straipsnio 2 dalies nuostatų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos
  renka ir tvarko laikydamosi šio straipsnio 1d dalyje nurodytos bendros metodikos ir
  pateikia elektroniniu būdu per
  12
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 1d dalį nustatyta forma.

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2000/53/EB

9 straipsnio 1 c dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą. Ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika, taip pat duomenų
  išsamumas
  ,
  patikimumas
  ,
  nuoseklumas
  ir jų pateikimo terminų
  laikymasis
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama kas trejus metus. | 1c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą.
  Kol nebus sukurta bendra 1d dalyje nurodyta duomenų rinkimo ir tvarkymo metodika,
  ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika
  . Komisija
  taip pat
  įvertina
  duomenų
  išsamumą
  ,
  patikimumą
  ,
  nuoseklumą
  ir jų pateikimo terminų
  laikymąsi
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama kas trejus metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą. Ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika, taip pat duomenų
  išsamumas
  ,
  patikimumas
  ,
  nuoseklumas
  ir jų pateikimo terminų
  laikymasis
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama kas trejus metus.

1c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą.
  Kol nebus sukurta bendra 1d dalyje nurodyta duomenų rinkimo ir tvarkymo metodika,
  ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika
  . Komisija
  taip pat
  įvertina
  duomenų
  išsamumą
  ,
  patikimumą
  ,
  nuoseklumą
  ir jų pateikimo terminų
  laikymąsi
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama kas trejus metus.

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2000/53/EB

9 straipsnio 1 c a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1ca. | Į ataskaitą Komisija gali įtraukti informaciją apie šios direktyvos įgyvendinimą apskritai ir apie jos poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai. Jei reikia, kartu su ataskaita teikiamas pasiūlymas dėl šios direktyvos dalinio keitimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1ca.

1ca.

Į ataskaitą Komisija gali įtraukti informaciją apie šios direktyvos įgyvendinimą apskritai ir apie jos poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai. Jei reikia, kartu su ataskaita teikiamas pasiūlymas dėl šios direktyvos dalinio keitimo.

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2000/53/EB

9 straipsnio 1 d dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1d. | Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriuose nustatoma, kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 1a dalį.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1d.

Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriuose nustatoma, kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 1a dalį.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.

įgyvendinimo

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.

| 1d. | Komisija priima
  deleguotuosius
  aktus,
  siekdama papildyti šią direktyvą,
  nustatydama
  bendrą duomenų rinkimo ir apdorojimo metodiką ir nurodydama
  , kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 1a dalį. |
| --- | --- |

1d.

Komisija priima
  deleguotuosius
  aktus,
  siekdama papildyti šią direktyvą,
  nustatydama
  bendrą duomenų rinkimo ir apdorojimo metodiką ir nurodydama
  , kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 1a dalį.

deleguotuosius

siekdama papildyti šią direktyvą,

bendrą duomenų rinkimo ir apdorojimo metodiką ir nurodydama

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2000/53/EB

9 straipsnio 1 d a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1da. | Pagal žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir atsižvelgdama į Sąjungos įsipareigojimą pereiti prie žiedinės ekonomikos, Komisija, remdamasi poveikio vertinimu ir atsižvelgdama į Sąjungos žiedinės ekonomikos politikos tikslus ir iniciatyvas, iki 2018 m. gruodžio 31 d. persvarsto visą šią direktyvą ir ypač jos taikymo sritį ir tikslus. Ypatingas dėmesys skiriamas naudotų transporto priemonių vežimui, kai įtariama, kad tai yra netinkamos eksploatuoti transporto priemonės. Tuo tikslu naudojamasi Susirašinėtojų gairėmis Nr. 9 dėl transporto priemonių atliekų vežimo. Komisija taip pat išnagrinėja galimybę nustatyti tikslus, skirtus konkretiems ištekliams, pirmiausia ypatingos svarbos žaliavoms. Prireikus kartu su persvarstymo ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1da.

1da.

Pagal žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir atsižvelgdama į Sąjungos įsipareigojimą pereiti prie žiedinės ekonomikos, Komisija, remdamasi poveikio vertinimu ir atsižvelgdama į Sąjungos žiedinės ekonomikos politikos tikslus ir iniciatyvas, iki 2018 m. gruodžio 31 d. persvarsto visą šią direktyvą ir ypač jos taikymo sritį ir tikslus. Ypatingas dėmesys skiriamas naudotų transporto priemonių vežimui, kai įtariama, kad tai yra netinkamos eksploatuoti transporto priemonės. Tuo tikslu naudojamasi Susirašinėtojų gairėmis Nr. 9 dėl transporto priemonių atliekų vežimo. Komisija taip pat išnagrinėja galimybę nustatyti tikslus, skirtus konkretiems ištekliams, pirmiausia ypatingos svarbos žaliavoms. Prireikus kartu su persvarstymo ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1 straipsnio 1 a dalis (nauja)

Direktyva 2000/53/EB

9 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Įterpiamas šis straipsnis:






  „9a straipsnis




  Perėjimo prie labiau žiedinės ekonomikos skatinimo priemonės




  Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje išdėstytų tikslų, valstybės narės naudojasi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis ir imasi kitų priemonių, kad būtų skatinama taikyti atliekų hierarchiją.. Šios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytas priemones.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Įterpiamas šis straipsnis:

Įterpiamas šis straipsnis:

„9a straipsnis

Perėjimo prie labiau žiedinės ekonomikos skatinimo priemonės

Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje išdėstytų tikslų, valstybės narės naudojasi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis ir imasi kitų priemonių, kad būtų skatinama taikyti atliekų hierarchiją.. Šios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytas priemones.“

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 1 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 1 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/66/EB

22 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „22a straipsnis




  Duomenys



  1.   
  Prie duomenų, kuriuos valstybė narė teikia pagal 10 ir 12 straipsnius, pridedama kokybės patikros ataskaita.




  2.   
  Komisija pagal 23a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva, nustatant duomenų rinkimo ir apdorojimo metodiką ir ataskaitų teikimo formą.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

Įterpiamas šis straipsnis:

„22a straipsnis

Duomenys

1.   
  Prie duomenų, kuriuos valstybė narė teikia pagal 10 ir 12 straipsnius, pridedama kokybės patikros ataskaita.

2.   
  Komisija pagal 23a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva, nustatant duomenų rinkimo ir apdorojimo metodiką ir ataskaitų teikimo formą.“

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 2 punkto -a papunktis (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 2 punkto -a papunktis (naujas)

Direktyva 2006/66/EB

23 straipsnio pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | 23 straipsnio antraštė pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

23 straipsnio antraštė pakeičiama taip:

„Peržiūra“

„Peržiūra“

„Ataskaitų teikimas ir peržiūra“

„Ataskaitų teikimas ir peržiūra“

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto a papunktis

Direktyva 2006/66/EB

23 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos parengia ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą ir jos poveikį aplinkai ir vidaus rinkos veikimui. | 1.   Komisija ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos
  , o po to – kas trejus metus
  parengia ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą ir jos poveikį aplinkai ir vidaus rinkos veikimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos parengia ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą ir jos poveikį aplinkai ir vidaus rinkos veikimui.

1.   Komisija ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos
  , o po to – kas trejus metus
  parengia ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą ir jos poveikį aplinkai ir vidaus rinkos veikimui.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 9 punkto b a papunktis (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 9 punkto b a papunktis (naujas)

Direktyva 2006/66/EB

23 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | Papildoma šia dalimi:





  „3a.
     
  Pagal žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir atsižvelgdama į Sąjungos įsipareigojimą pereiti prie žiedinės ekonomikos, Komisija, remdamasi poveikio vertinimu, iki 2018 m. gruodžio 31 d. persvarsto visą šią direktyvą ir ypač jos taikymo sritį ir tikslus. Atliekant šį persvarstymą turi būti atsižvelgta į Sąjungos žiedinės ekonomikos politikos tikslus ir iniciatyvas ir į techninį naujų tipų baterijų, kuriose nenaudojamos pavojingos medžiagos, visų pirma sunkieji ir kiti metalai arba metalo jonai, kūrimą. Komisija taip pat išnagrinėja galimybę nustatyti tikslus, skirtus konkretiems ištekliams, pirmiausia ypatingos svarbos žaliavoms. Prireikus kartu su persvarstymo ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

Papildoma šia dalimi:

Papildoma šia dalimi:

„3a.
     
  Pagal žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir atsižvelgdama į Sąjungos įsipareigojimą pereiti prie žiedinės ekonomikos, Komisija, remdamasi poveikio vertinimu, iki 2018 m. gruodžio 31 d. persvarsto visą šią direktyvą ir ypač jos taikymo sritį ir tikslus. Atliekant šį persvarstymą turi būti atsižvelgta į Sąjungos žiedinės ekonomikos politikos tikslus ir iniciatyvas ir į techninį naujų tipų baterijų, kuriose nenaudojamos pavojingos medžiagos, visų pirma sunkieji ir kiti metalai arba metalo jonai, kūrimą. Komisija taip pat išnagrinėja galimybę nustatyti tikslus, skirtus konkretiems ištekliams, pirmiausia ypatingos svarbos žaliavoms. Prireikus kartu su persvarstymo ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

Direktyva 2006/66/EB

23 a a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „23aa straipsnis




  Perėjimo prie labiau žiedinės ekonomikos skatinimo priemonės




  Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje išdėstytų tikslų, valstybės narės naudojasi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis ir imasi kitų priemonių, kad būtų skatinama taikyti atliekų hierarchiją. Šios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytas priemones.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

Įterpiamas šis straipsnis:

„23aa straipsnis

Perėjimo prie labiau žiedinės ekonomikos skatinimo priemonės

Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje išdėstytų tikslų, valstybės narės naudojasi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis ir imasi kitų priemonių, kad būtų skatinama taikyti atliekų hierarchiją. Šios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytas priemones.“

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

Direktyva 2012/19/ES

8 straipsnio 5 dalies 4 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | 8 straipsnio 5 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1)

-1)

8 straipsnio 5 dalies ketvirta pastraipa pakeičiama taip:

„Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas, Komisija
  gali priimti
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi minimalūs kokybės standartai
  , visų pirma grindžiami Europos standartizacijos organizacijų parengtais standartais.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“;

gali priimti

, visų pirma grindžiami Europos standartizacijos organizacijų parengtais standartais.

„Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio įgyvendinimo sąlygas
  ir laikydamasi Direktyvoje 2012/19/ES nustatyto įgaliojimo
  , Komisija
  priima
  įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi minimalūs kokybės standartai Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos
  nagrinėjimo
  procedūros.“

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

3 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2012/19/ES

16 straipsnio 5a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 16 straipsnio 4 dalies nuostatų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  18
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys pateikiami Komisijos pagal 5d dalį nustatyta forma.
  Pirmojoje ataskaitoje pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys. | 5a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 16 straipsnio 4 dalies nuostatų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos
  renka ir tvarko laikydamosi šio straipsnio 5d dalyje nurodytos bendros metodikos ir
  pateikia elektroniniu būdu per
  12
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos.
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų teikiami iš visų elektros ir elektroninės įrangos atliekas renkančių arba apdorojančių subjektų gaunami duomenys.
  Duomenys pateikiami Komisijos pagal 5d dalį nustatyta forma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 16 straipsnio 4 dalies nuostatų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  18
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys pateikiami Komisijos pagal 5d dalį nustatyta forma.
  Pirmojoje ataskaitoje pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys.

5a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 16 straipsnio 4 dalies nuostatų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos
  renka ir tvarko laikydamosi šio straipsnio 5d dalyje nurodytos bendros metodikos ir
  pateikia elektroniniu būdu per
  12
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos.
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų teikiami iš visų elektros ir elektroninės įrangos atliekas renkančių arba apdorojančių subjektų gaunami duomenys.
  Duomenys pateikiami Komisijos pagal 5d dalį nustatyta forma.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

3 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2012/19/ES

16 straipsnio 5c dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą. Ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika, taip pat duomenų
  išsamumas
  ,
  patikimumas
  ,
  nuoseklumas
  ir jų pateikimo terminų
  laikymasis
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama kas trejus metus. | 5c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą.
  Kol nebus sukurta bendra 5d dalyje nurodyta duomenų rinkimo ir tvarkymo metodika,
  ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika
  . Komisija
  taip pat
  įvertina
  duomenų
  išsamumą
  ,
  patikimumą
  ,
  nuoseklumą
  ir jų pateikimo terminų
  laikymąsi
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama kas trejus metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą. Ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika, taip pat duomenų
  išsamumas
  ,
  patikimumas
  ,
  nuoseklumas
  ir jų pateikimo terminų
  laikymasis
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama kas trejus metus.

5c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą.
  Kol nebus sukurta bendra 5d dalyje nurodyta duomenų rinkimo ir tvarkymo metodika,
  ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika
  . Komisija
  taip pat
  įvertina
  duomenų
  išsamumą
  ,
  patikimumą
  ,
  nuoseklumą
  ir jų pateikimo terminų
  laikymąsi
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama kas trejus metus.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

3 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2012/19/ES

16 straipsnio 5 c a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5ca.
     
  Į ataskaitą Komisija įtraukia informaciją apie šios direktyvos įgyvendinimą apskritai ir apie jos poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai. Jei reikia, kartu su ataskaita teikiamas pasiūlymas dėl šios direktyvos dalinio keitimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5ca.
     
  Į ataskaitą Komisija įtraukia informaciją apie šios direktyvos įgyvendinimą apskritai ir apie jos poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai. Jei reikia, kartu su ataskaita teikiamas pasiūlymas dėl šios direktyvos dalinio keitimo.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

3 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2012/19/ES

16 straipsnio 5 d dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5d.   Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriuose nustatoma, kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 5a dalį. Tie
  įgyvendinimo
  aktai priimami laikantis
  21 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos procedūros. | 5d.   Komisija pagal 20 straipsnį priima
  deleguotuosius
  aktus, siekdama papildyti šią direktyvą nuostatomis, kuriose nustatoma
  bendra duomenų rinkimo ir apdorojimo metodika ir nurodoma
  , kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 5a dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5d.   Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriuose nustatoma, kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 5a dalį. Tie
  įgyvendinimo
  aktai priimami laikantis
  21 straipsnio 2 dalyje
  nurodytos procedūros.

5d.   Komisija pagal 20 straipsnį priima
  deleguotuosius
  aktus, siekdama papildyti šią direktyvą nuostatomis, kuriose nustatoma
  bendra duomenų rinkimo ir apdorojimo metodika ir nurodoma
  , kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 5a dalį.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

3 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

Direktyva 2012/19/ES

16 straipsnio 5 d a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5da.
     
  5c dalyje nurodyto persvarstymo metu pagal žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir atsižvelgdama į Sąjungos įsipareigojimą pereiti prie žiedinės ekonomikos, Komisija, remdamasi poveikio vertinimu ir atsižvelgdama į Sąjungos žiedinės ekonomikos politikos tikslus ir iniciatyvas, persvarsto visą šią direktyvą ir ypač jos taikymo sritį ir tikslus. Komisija išnagrinėja galimybę nustatyti tikslus, skirtus konkretiems ištekliams, pirmiausia ypatingos svarbos žaliavoms. Prireikus kartu su persvarstymo ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5da.
     
  5c dalyje nurodyto persvarstymo metu pagal žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir atsižvelgdama į Sąjungos įsipareigojimą pereiti prie žiedinės ekonomikos, Komisija, remdamasi poveikio vertinimu ir atsižvelgdama į Sąjungos žiedinės ekonomikos politikos tikslus ir iniciatyvas, persvarsto visą šią direktyvą ir ypač jos taikymo sritį ir tikslus. Komisija išnagrinėja galimybę nustatyti tikslus, skirtus konkretiems ištekliams, pirmiausia ypatingos svarbos žaliavoms. Prireikus kartu su persvarstymo ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalies 1 a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies 1 a punktas (naujas)

Direktyva 2012/19/ES

16 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „16a straipsnis




  Perėjimo prie labiau žiedinės ekonomikos skatinimo priemonės




  Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje išdėstytų tikslų, valstybės narės naudojasi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis ir imasi kitų priemonių, kad būtų skatinama taikyti atliekų hierarchiją. Šios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytas priemones.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

Įterpiamas šis straipsnis:

„16a straipsnis

Perėjimo prie labiau žiedinės ekonomikos skatinimo priemonės

Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje išdėstytų tikslų, valstybės narės naudojasi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis ir imasi kitų priemonių, kad būtų skatinama taikyti atliekų hierarchiją. Šios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytas priemones.“

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0013/2017).

1

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/189

---

P8_TA(2017)0070

Atliekos ***I

2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/98/EB dėl atliekų (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 263/30)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | šios direktyvos tikslas – nustatyti priemones, kuriomis būtų siekiama apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą, užkertant kelią žalingam atliekų susidarymo ir tvarkymo poveikiui ar sumažinant jį, sumažinant bendrą išteklių naudojimo poveikį ir padidinant tokio naudojimo efektyvumą, taip pat užtikrinant, kad atliekos būtų vertinamos kaip ištekliai, siekiant prisidėti prie žiedinės ekonomikos kūrimo Europos Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1)

šios direktyvos tikslas – nustatyti priemones, kuriomis būtų siekiama apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą, užkertant kelią žalingam atliekų susidarymo ir tvarkymo poveikiui ar sumažinant jį, sumažinant bendrą išteklių naudojimo poveikį ir padidinant tokio naudojimo efektyvumą, taip pat užtikrinant, kad atliekos būtų vertinamos kaip ištekliai, siekiant prisidėti prie žiedinės ekonomikos kūrimo Europos Sąjungoje;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1a) | atsižvelgiant į Sąjungos priklausomybę nuo žaliavų importo ir spartų didelio gamtos išteklių skaičiaus mažėjimą per trumpą laikotarpį, svarbiausias iššūkis – susigrąžinti kuo daugiau išteklių Sąjungoje ir paskatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1a)

atsižvelgiant į Sąjungos priklausomybę nuo žaliavų importo ir spartų didelio gamtos išteklių skaičiaus mažėjimą per trumpą laikotarpį, svarbiausias iššūkis – susigrąžinti kuo daugiau išteklių Sąjungoje ir paskatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1b) | žiedinė ekonomika suteikia didelių galimybių vietos ekonomikai ir galimybę sukurti abipusiai naudingas sąlygas visiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1b)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1c) | atliekų tvarkymas turėtų virsti tvariu medžiagų valdymu. Tam galimybę suteikia Direktyvos 2008/98/EB peržiūra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1c)

atliekų tvarkymas turėtų virsti tvariu medžiagų valdymu. Tam galimybę suteikia Direktyvos 2008/98/EB peržiūra;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1d) | siekiant sėkmingai pereiti prie žiedinės ekonomikos, būtina ne tik peržiūrėti ir visapusiškai įgyvendinti atliekų direktyvas, bet ir visapusiškai įgyvendinti komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“. Veiksmų planas taip pat turėtų padidinti žiedinės ekonomikos ir energetikos, klimato, žemės ūkio, pramonės ir mokslinių tyrimų politikos darnumą, nuoseklumą ir sinergiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1d)

siekiant sėkmingai pereiti prie žiedinės ekonomikos, būtina ne tik peržiūrėti ir visapusiškai įgyvendinti atliekų direktyvas, bet ir visapusiškai įgyvendinti komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“. Veiksmų planas taip pat turėtų padidinti žiedinės ekonomikos ir energetikos, klimato, žemės ūkio, pramonės ir mokslinių tyrimų politikos darnumą, nuoseklumą ir sinergiją;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (
  -1e) | 2015 m. liepos 9 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“

   (1a)

  , kurioje jis ypač pabrėžė, kad reikia nustatyti privalomus atliekų mažinimo tikslus, parengti atliekų prevencijos priemones ir nustatyti aiškias ir nedviprasmiškas apibrėžtis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(
  -1e)

2015 m. liepos 9 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“

   (1a)

  , kurioje jis ypač pabrėžė, kad reikia nustatyti privalomus atliekų mažinimo tikslus, parengti atliekų prevencijos priemones ir nustatyti aiškias ir nedviprasmiškas apibrėžtis;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti ir išsaugoti aplinką bei gerinti jos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  racionalų
  gamtos išteklių naudojimą
  ir skatinti
  žiedinės ekonomikos
  kūrimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti ir išsaugoti aplinką bei gerinti jos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  racionalų
  gamtos išteklių naudojimą
  ir skatinti
  žiedinės ekonomikos
  kūrimą
  ;

| (1) | atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti ir išsaugoti aplinką bei gerinti jos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  efektyvų
  gamtos išteklių naudojimą
  , propaguoti
  žiedinės ekonomikos
  principus, skatinti atsinaujinančių išteklių energetiką, didinti energijos vartojimo efektyvumą, mažinti Sąjungos priklausomybę nuo žaliavų importo, suteikti naujų ekonominių galimybių ir užtikrinti ilgalaikį konkurencingumą. Kad ekonomika taptų tikrai žiedinė, reikia imtis papildomų priemonių, susijusių su tvaria gamyba ir tvariu vartojimu, ypač daug dėmesio skiriant visam produktų gyvavimo ciklui, kad būtų išsaugomi ištekliai ir užtikrintas uždaras ciklas. Efektyvesnis išteklių naudojimas taip pat gerokai padidintų Sąjungos įmonių, viešojo sektoriaus institucijų ir vartotojų grynąsias santaupas ir sykiu padėtų sumažinti bendrą kasmet išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ; |
| --- | --- |

(1)

atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti ir išsaugoti aplinką bei gerinti jos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  efektyvų
  gamtos išteklių naudojimą
  , propaguoti
  žiedinės ekonomikos
  principus, skatinti atsinaujinančių išteklių energetiką, didinti energijos vartojimo efektyvumą, mažinti Sąjungos priklausomybę nuo žaliavų importo, suteikti naujų ekonominių galimybių ir užtikrinti ilgalaikį konkurencingumą. Kad ekonomika taptų tikrai žiedinė, reikia imtis papildomų priemonių, susijusių su tvaria gamyba ir tvariu vartojimu, ypač daug dėmesio skiriant visam produktų gyvavimo ciklui, kad būtų išsaugomi ištekliai ir užtikrintas uždaras ciklas. Efektyvesnis išteklių naudojimas taip pat gerokai padidintų Sąjungos įmonių, viešojo sektoriaus institucijų ir vartotojų grynąsias santaupas ir sykiu padėtų sumažinti bendrą kasmet išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | dedant daugiau pastangų pereiti prie žiedinės ekonomikos, per metus būtų galima 2–4 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį – tai aiški paskata investuoti į žiedinę ekonomiką. Padidinus efektyvumą ir sumažinus išteklių eikvojimą, padidėtų išteklių produktyvumas ir tai gali labai sumažinti tiek išteklių vartojimą, tiek išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Todėl žiedinė ekonomika turėtų būti integrali klimato politikos dalis, nes, kaip pabrėžiama Tarptautinės išteklių darbo grupės ataskaitose, ji užtikrina sinergiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

dedant daugiau pastangų pereiti prie žiedinės ekonomikos, per metus būtų galima 2–4 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį – tai aiški paskata investuoti į žiedinę ekonomiką. Padidinus efektyvumą ir sumažinus išteklių eikvojimą, padidėtų išteklių produktyvumas ir tai gali labai sumažinti tiek išteklių vartojimą, tiek išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Todėl žiedinė ekonomika turėtų būti integrali klimato politikos dalis, nes, kaip pabrėžiama Tarptautinės išteklių darbo grupės ataskaitose, ji užtikrina sinergiją;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | kadangi siekiant žiedinės ekonomikos derėtų atsižvelgti į aiškias 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos nuostatas, kuriomis raginama vystyti netoksiškų medžiagų ciklus, kad perdirbtos atliekos galėtų būti naudojamos kaip pagrindinis patikimas Sąjungos žaliavų šaltinis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

kadangi siekiant žiedinės ekonomikos derėtų atsižvelgti į aiškias 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos nuostatas, kuriomis raginama vystyti netoksiškų medžiagų ciklus, kad perdirbtos atliekos galėtų būti naudojamos kaip pagrindinis patikimas Sąjungos žaliavų šaltinis;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (14) nustatyti atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai turėtų būti
  iš dalies pakeisti
  , kad geriau atitiktų Sąjungos siekį
  kurti žiedinę ekonomiką
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (14) nustatyti atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai turėtų būti
  iš dalies pakeisti
  , kad geriau atitiktų Sąjungos siekį
  kurti žiedinę ekonomiką
  ;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (14) nustatyti atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai turėtų būti
  padidinti
  , kad geriau atitiktų Sąjungos siekį
  pereiti prie efektyvaus išteklių naudojimo ir žiedinės ekonomikos, imantis reikiamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad atliekos būtų laikomos naudingu šaltiniu
  ; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (14) nustatyti atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai turėtų būti
  padidinti
  , kad geriau atitiktų Sąjungos siekį
  pereiti prie efektyvaus išteklių naudojimo ir žiedinės ekonomikos, imantis reikiamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad atliekos būtų laikomos naudingu šaltiniu
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | daug valstybių narių dar turi sukurti reikiamą atliekų tvarkymo infrastruktūrą. Todėl būtina nustatyti ilgalaikius politikos tikslus, kurie padėtų nukreipti priemones ir investicijas, visų pirma neleisdami sukurti pernelyg didelių struktūrinių galutinių atliekų tvarkymo pajėgumų ir sulaikyti medžiagų, kurias galima perdirbti, atliekų hierarchijos
  apačioje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

daug valstybių narių dar turi sukurti reikiamą atliekų tvarkymo infrastruktūrą. Todėl būtina nustatyti ilgalaikius politikos tikslus, kurie padėtų nukreipti priemones ir investicijas, visų pirma neleisdami sukurti pernelyg didelių struktūrinių galutinių atliekų tvarkymo pajėgumų ir sulaikyti medžiagų, kurias galima perdirbti, atliekų hierarchijos
  apačioje
  ;

| (3) | daug valstybių narių dar turi sukurti reikiamą atliekų tvarkymo infrastruktūrą. Todėl būtina nustatyti ilgalaikius politikos tikslus
  ir suteikti finansinę ir politinę paramą
  , kurie padėtų nukreipti priemones ir investicijas, visų pirma neleisdami sukurti pernelyg didelių struktūrinių galutinių atliekų tvarkymo pajėgumų ir sulaikyti medžiagų, kurias galima perdirbti, atliekų hierarchijos
  žemesniuose lygmenyse. Į tai atsižvelgiant ir norint šioje srityje pasiekti atitinkamus tikslus, būtina naudoti Europos struktūrinius ir investicijų fondus, kad būtų finansuojama atliekų tvarkymo infrastruktūros, reikalingos prevencijai, pakartotiniam naudojimui ir perdirbimui, plėtra. Taip pat itin svarbu, kad valstybės narės pagal šią direktyvą iš dalies pakeistų savo taikomas atliekų prevencijos programas ir atitinkamai pritaikytų savo investicijas
  ; |
| --- | --- |

(3)

daug valstybių narių dar turi sukurti reikiamą atliekų tvarkymo infrastruktūrą. Todėl būtina nustatyti ilgalaikius politikos tikslus
  ir suteikti finansinę ir politinę paramą
  , kurie padėtų nukreipti priemones ir investicijas, visų pirma neleisdami sukurti pernelyg didelių struktūrinių galutinių atliekų tvarkymo pajėgumų ir sulaikyti medžiagų, kurias galima perdirbti, atliekų hierarchijos
  žemesniuose lygmenyse. Į tai atsižvelgiant ir norint šioje srityje pasiekti atitinkamus tikslus, būtina naudoti Europos struktūrinius ir investicijų fondus, kad būtų finansuojama atliekų tvarkymo infrastruktūros, reikalingos prevencijai, pakartotiniam naudojimui ir perdirbimui, plėtra. Taip pat itin svarbu, kad valstybės narės pagal šią direktyvą iš dalies pakeistų savo taikomas atliekų prevencijos programas ir atitinkamai pritaikytų savo investicijas
  ;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | komunalinės atliekos sudaro apie 7–10 proc. visų Sąjungoje susidarančių atliekų. Vis dėlto šis atliekų srautas yra vienas iš sudėtingesnių tvarkyti, o iš to, kaip jis tvarkomas, paprastai galima susidaryti gerą vaizdą apie visos šalyje taikomos atliekų tvarkymo sistemos kokybę. Komunalines atliekas tvarkyti itin sunku dėl to, kad jų sudėtis labai mišri, kad susidariusios atliekos yra labai arti piliečių
  ir
  yra viešai labai matomos. Todėl joms tvarkyti reikia labai sudėtingos atliekų tvarkymo sistemos, apimančios veiksmingą surinkimo sistemą, aktyvaus piliečių ir įmonių dalyvavimo, prie konkrečios atliekų sudėties pritaikytos infrastruktūros ir sudėtingos finansinės sistemos. Veiksmingas komunalinių atliekų tvarkymo sistemas išplėtojusios šalys paprastai taip pat pasiekia geresnių bendrojo atliekų tvarkymo rezultatų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

komunalinės atliekos sudaro apie 7–10 proc. visų Sąjungoje susidarančių atliekų. Vis dėlto šis atliekų srautas yra vienas iš sudėtingesnių tvarkyti, o iš to, kaip jis tvarkomas, paprastai galima susidaryti gerą vaizdą apie visos šalyje taikomos atliekų tvarkymo sistemos kokybę. Komunalines atliekas tvarkyti itin sunku dėl to, kad jų sudėtis labai mišri, kad susidariusios atliekos yra labai arti piliečių
  ir
  yra viešai labai matomos. Todėl joms tvarkyti reikia labai sudėtingos atliekų tvarkymo sistemos, apimančios veiksmingą surinkimo sistemą, aktyvaus piliečių ir įmonių dalyvavimo, prie konkrečios atliekų sudėties pritaikytos infrastruktūros ir sudėtingos finansinės sistemos. Veiksmingas komunalinių atliekų tvarkymo sistemas išplėtojusios šalys paprastai taip pat pasiekia geresnių bendrojo atliekų tvarkymo rezultatų;

| (4) | komunalinės atliekos sudaro apie 7–10 proc. visų Sąjungoje susidarančių atliekų. Vis dėlto šis atliekų srautas yra vienas iš sudėtingesnių tvarkyti, o iš to, kaip jis tvarkomas, paprastai galima susidaryti gerą vaizdą apie visos šalyje taikomos atliekų tvarkymo sistemos kokybę. Komunalines atliekas tvarkyti itin sunku dėl to, kad jų sudėtis labai mišri, kad susidariusios atliekos yra labai arti piliečių, yra viešai labai matomos
  ir daro didelį poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai
  . Todėl joms tvarkyti reikia labai sudėtingos atliekų tvarkymo sistemos, apimančios veiksmingą surinkimo sistemą,
  veiksmingą rūšiavimo sistemą, tinkamą atliekų srauto atsekamumo sistemą,
  aktyvaus piliečių ir įmonių dalyvavimo, prie konkrečios atliekų sudėties pritaikytos infrastruktūros ir sudėtingos finansinės sistemos. Veiksmingas komunalinių atliekų tvarkymo sistemas išplėtojusios šalys paprastai taip pat pasiekia geresnių bendrojo atliekų tvarkymo rezultatų
  , be kita ko, pasiekia perdirbimo tikslus. Vis dėlto vien tinkamo komunalinių atliekų tvarkymo nepakanka siekiant paspartinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, kurioje visų rūšių atliekos būtų laikomos ištekliais. Norint paskatinti tokį perėjimą, reikalingas viso gyvavimo ciklo požiūris į produktus ir atliekas
  ; |
| --- | --- |

(4)

komunalinės atliekos sudaro apie 7–10 proc. visų Sąjungoje susidarančių atliekų. Vis dėlto šis atliekų srautas yra vienas iš sudėtingesnių tvarkyti, o iš to, kaip jis tvarkomas, paprastai galima susidaryti gerą vaizdą apie visos šalyje taikomos atliekų tvarkymo sistemos kokybę. Komunalines atliekas tvarkyti itin sunku dėl to, kad jų sudėtis labai mišri, kad susidariusios atliekos yra labai arti piliečių, yra viešai labai matomos
  ir daro didelį poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai
  . Todėl joms tvarkyti reikia labai sudėtingos atliekų tvarkymo sistemos, apimančios veiksmingą surinkimo sistemą,
  veiksmingą rūšiavimo sistemą, tinkamą atliekų srauto atsekamumo sistemą,
  aktyvaus piliečių ir įmonių dalyvavimo, prie konkrečios atliekų sudėties pritaikytos infrastruktūros ir sudėtingos finansinės sistemos. Veiksmingas komunalinių atliekų tvarkymo sistemas išplėtojusios šalys paprastai taip pat pasiekia geresnių bendrojo atliekų tvarkymo rezultatų
  , be kita ko, pasiekia perdirbimo tikslus. Vis dėlto vien tinkamo komunalinių atliekų tvarkymo nepakanka siekiant paspartinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, kurioje visų rūšių atliekos būtų laikomos ištekliais. Norint paskatinti tokį perėjimą, reikalingas viso gyvavimo ciklo požiūris į produktus ir atliekas
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | kaip parodė patirtis, sukurti žiedinę ekonomiką gali padėti ir viešosios, ir privačiosios sistemos, ir sprendimas naudoti tam tikrą sistemą ar jos nenaudoti dažnai priklauso nuo geografinių ir struktūrinių sąlygų. Pagal šioje direktyvoje išdėstytas taisykles galima naudoti abiejų tipų sistemas, todėl iš esmės savivaldybė atsako už komunalinių atliekų surinkimą ir už sistemą, pagal kurią tokias paslaugas užsakoma atlikti privatiems operatoriams. Atsakomybė už pageidaujamos sistemos pasirinkimą turėtų tekti valstybėms narėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

kaip parodė patirtis, sukurti žiedinę ekonomiką gali padėti ir viešosios, ir privačiosios sistemos, ir sprendimas naudoti tam tikrą sistemą ar jos nenaudoti dažnai priklauso nuo geografinių ir struktūrinių sąlygų. Pagal šioje direktyvoje išdėstytas taisykles galima naudoti abiejų tipų sistemas, todėl iš esmės savivaldybė atsako už komunalinių atliekų surinkimą ir už sistemą, pagal kurią tokias paslaugas užsakoma atlikti privatiems operatoriams. Atsakomybė už pageidaujamos sistemos pasirinkimą turėtų tekti valstybėms narėms;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | į Direktyvą 2008/98/EB reikėtų įtraukti komunalinių atliekų, statybų ir griovimo atliekų, galutinio perdirbimo proceso ir
  užpildymo
  apibrėžtis siekiant paaiškinti, ką apima šios sąvokos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

į Direktyvą 2008/98/EB reikėtų įtraukti komunalinių atliekų, statybų ir griovimo atliekų, galutinio perdirbimo proceso ir
  užpildymo
  apibrėžtis siekiant paaiškinti, ką apima šios sąvokos;

| (5) | į Direktyvą 2008/98/EB reikėtų įtraukti komunalinių atliekų,
  komercinės ir pramoninės veiklos atliekų,
  statybų ir griovimo atliekų,
  parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojo, organinio perdirbimo,
  galutinio perdirbimo proceso
  , užpildymo, rūšiavimo, šiukšlių
  ir
  maisto atliekų
  apibrėžtis siekiant paaiškinti, ką apima šios sąvokos; |
| --- | --- |

(5)

į Direktyvą 2008/98/EB reikėtų įtraukti komunalinių atliekų,
  komercinės ir pramoninės veiklos atliekų,
  statybų ir griovimo atliekų,
  parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojo, organinio perdirbimo,
  galutinio perdirbimo proceso
  , užpildymo, rūšiavimo, šiukšlių
  ir
  maisto atliekų
  apibrėžtis siekiant paaiškinti, ką apima šios sąvokos;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | remdamasi valstybių narių pranešimais ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos pokyčiais, Komisija turėtų periodiškai peržiūrėti pagrindinių Direktyvos 2008/98/EB nuostatų aiškinimo gaires, kad būtų patobulintos, suderintos ir suvienodintos atliekų ir šalutinių produktų sąvokos visose valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

remdamasi valstybių narių pranešimais ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos pokyčiais, Komisija turėtų periodiškai peržiūrėti pagrindinių Direktyvos 2008/98/EB nuostatų aiškinimo gaires, kad būtų patobulintos, suderintos ir suvienodintos atliekų ir šalutinių produktų sąvokos visose valstybėse narėse;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | reikėtų užtikrinti Direktyvos 2008/98/EB ir susijusių Sąjungos teisėkūros procedūra priimtų aktų, pvz., Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB

   (1a)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006

   (1b)

  suderinamumą. Ypač reikėtų užtikrinti suderintą atliekų, atliekų hierarchijos ir šalutinių produktų apibrėžčių aiškinimą ir taikymą pagal šiuos teisėkūros procedūra priimtus aktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

reikėtų užtikrinti Direktyvos 2008/98/EB ir susijusių Sąjungos teisėkūros procedūra priimtų aktų, pvz., Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB

   (1a)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006

   (1b)

  suderinamumą. Ypač reikėtų užtikrinti suderintą atliekų, atliekų hierarchijos ir šalutinių produktų apibrėžčių aiškinimą ir taikymą pagal šiuos teisėkūros procedūra priimtus aktus;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5c) | tai, ar atliekos yra pavojingos ar nepavojingos, turėtų būti nustatoma pagal Komisijos sprendimą 2014/955/ES

   (1a)

  ir Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1357/2014

   (1b)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5c)

tai, ar atliekos yra pavojingos ar nepavojingos, turėtų būti nustatoma pagal Komisijos sprendimą 2014/955/ES

   (1a)

  ir Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1357/2014

   (1b)

  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | siekiant užtikrinti, kad perdirbimo tikslai būtų pagrįsti patikimais ir palyginamais duomenimis, taip pat kad būtų galima vykdyti veiksmingesnę pažangos, daromos siekiant tų tikslų, stebėseną, Direktyvos 2008/98/EB komunalinių atliekų apibrėžtis turėtų
  atitikti
  Europos statistikos biuro ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos statistikos tikslais
  naudojamą apibrėžtį
  , kuria remdamosi valstybės narės jau kelerius metus teikia duomenis. Šioje direktyvoje pateikta komunalinių atliekų apibrėžtis yra neutrali atliekų tvarkytojo statuso – privačiojo ar viešojo – atžvilgiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

siekiant užtikrinti, kad perdirbimo tikslai būtų pagrįsti patikimais ir palyginamais duomenimis, taip pat kad būtų galima vykdyti veiksmingesnę pažangos, daromos siekiant tų tikslų, stebėseną, Direktyvos 2008/98/EB komunalinių atliekų apibrėžtis turėtų
  atitikti
  Europos statistikos biuro ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos statistikos tikslais
  naudojamą apibrėžtį
  , kuria remdamosi valstybės narės jau kelerius metus teikia duomenis. Šioje direktyvoje pateikta komunalinių atliekų apibrėžtis yra neutrali atliekų tvarkytojo statuso – privačiojo ar viešojo – atžvilgiu;

| (6) | siekiant užtikrinti, kad perdirbimo tikslai būtų pagrįsti patikimais ir palyginamais duomenimis, taip pat kad būtų galima vykdyti veiksmingesnę pažangos, daromos siekiant tų tikslų, stebėseną, Direktyvos 2008/98/EB komunalinių atliekų apibrėžtis turėtų
  būti suderinta su
  Europos statistikos biuro ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos statistikos tikslais
  naudojama apibrėžtimi
  , kuria remdamosi valstybės narės jau kelerius metus teikia duomenis. Šioje direktyvoje pateikta komunalinių atliekų apibrėžtis yra neutrali atliekų tvarkytojo statuso – privačiojo ar viešojo – atžvilgiu; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti, kad perdirbimo tikslai būtų pagrįsti patikimais ir palyginamais duomenimis, taip pat kad būtų galima vykdyti veiksmingesnę pažangos, daromos siekiant tų tikslų, stebėseną, Direktyvos 2008/98/EB komunalinių atliekų apibrėžtis turėtų
  būti suderinta su
  Europos statistikos biuro ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos statistikos tikslais
  naudojama apibrėžtimi
  , kuria remdamosi valstybės narės jau kelerius metus teikia duomenis. Šioje direktyvoje pateikta komunalinių atliekų apibrėžtis yra neutrali atliekų tvarkytojo statuso – privačiojo ar viešojo – atžvilgiu;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, skatinančių taikyti atliekų hierarchiją, visų pirma sukurti finansines paskatas, skirtas šioje direktyvoje nustatytiems atliekų prevencijos ir perdirbimo tikslams pasiekti, pavyzdžiui, nustatyti atliekų šalinimo sąvartyne ir deginimo mokesčius, susimokėjimo už daiktų išmetimą sistemas, didesnės gamintojų atsakomybės sistemas ir paskatas veikti vietos valdžiai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, skatinančių taikyti atliekų hierarchiją, visų pirma sukurti finansines paskatas, skirtas šioje direktyvoje nustatytiems atliekų prevencijos ir perdirbimo tikslams pasiekti, pavyzdžiui, nustatyti atliekų šalinimo sąvartyne ir deginimo mokesčius, susimokėjimo už daiktų išmetimą sistemas, didesnės gamintojų atsakomybės sistemas ir paskatas veikti vietos valdžiai;

| (7) | valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, skatinančių taikyti atliekų hierarchiją, visų pirma sukurti finansines
  , ekonomines ir reguliavimo
  paskatas, skirtas šioje direktyvoje nustatytiems atliekų prevencijos ir perdirbimo tikslams pasiekti, pavyzdžiui, nustatyti atliekų šalinimo sąvartyne ir deginimo mokesčius, susimokėjimo už daiktų išmetimą sistemas, didesnės gamintojų atsakomybės sistemas
  , sudaryti palankesnes sąlygas dovanoti maistą
  ir
  teikti
  paskatas veikti vietos valdžiai
  . Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje išdėstytų tikslų, valstybės gali naudotis ekonominėmis priemonėmis arba tokiomis priemonėmis, kaip priemonės, nurodytos šios direktyvos priede pateikiamame orientaciniame sąraše. Valstybės narės taip pat turėtų imtis priemonių, kurios padėtų siekti aukštos rūšiuotų medžiagų kokybės
  ; |
| --- | --- |

(7)

valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, skatinančių taikyti atliekų hierarchiją, visų pirma sukurti finansines
  , ekonomines ir reguliavimo
  paskatas, skirtas šioje direktyvoje nustatytiems atliekų prevencijos ir perdirbimo tikslams pasiekti, pavyzdžiui, nustatyti atliekų šalinimo sąvartyne ir deginimo mokesčius, susimokėjimo už daiktų išmetimą sistemas, didesnės gamintojų atsakomybės sistemas
  , sudaryti palankesnes sąlygas dovanoti maistą
  ir
  teikti
  paskatas veikti vietos valdžiai
  . Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje išdėstytų tikslų, valstybės gali naudotis ekonominėmis priemonėmis arba tokiomis priemonėmis, kaip priemonės, nurodytos šios direktyvos priede pateikiamame orientaciniame sąraše. Valstybės narės taip pat turėtų imtis priemonių, kurios padėtų siekti aukštos rūšiuotų medžiagų kokybės
  ;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | siekdamos palengvinti tinkamą atliekų hierarchijos įgyvendinimą, valstybės narės turėtų taikyti priemones, kuriomis būtų skatinama kurti, gaminti ir pateikti rinkai tokius produktus, kurie yra daugkartinio naudojimo, techniškai patvarūs ir lengvai pataisomi, o tapę atliekomis ir paruošti pakartotinai naudoti, gali būti vėl pateikti rinkai. Nustatant tas priemones turėtų būti atsižvelgiama į produktų poveikį per visą jų gyvavimo ciklą ir į atliekų hierarchiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

siekdamos palengvinti tinkamą atliekų hierarchijos įgyvendinimą, valstybės narės turėtų taikyti priemones, kuriomis būtų skatinama kurti, gaminti ir pateikti rinkai tokius produktus, kurie yra daugkartinio naudojimo, techniškai patvarūs ir lengvai pataisomi, o tapę atliekomis ir paruošti pakartotinai naudoti, gali būti vėl pateikti rinkai. Nustatant tas priemones turėtų būti atsižvelgiama į produktų poveikį per visą jų gyvavimo ciklą ir į atliekų hierarchiją;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | siekiant antrinių žaliavų rinkų dalyviams suteikti daugiau tikrumo dėl to, kokios medžiagos ar objektai laikytini atliekomis, o kokie – ne, taip pat siekiant, kad jiems būtų sudarytos vienodos sąlygos, svarbu nustatyti
  suderintas Sąjungos
  taisykles, reglamentuojančias, kada medžiagos ar objektai pripažįstami šalutiniais produktais ir kada atliekos, su kuriomis buvo atlikta naudojimo operacija, nebelaikomos atliekomis
  . Jei reikia užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą arba aukšto lygio aplinkos apsaugą Sąjungoje, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi išsamūs tokių suderintų sąlygų taikymo, taip pat ir konkrečiu tikslu, tam tikroms atliekoms kriterijai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

siekiant antrinių žaliavų rinkų dalyviams suteikti daugiau tikrumo dėl to, kokios medžiagos ar objektai laikytini atliekomis, o kokie – ne, taip pat siekiant, kad jiems būtų sudarytos vienodos sąlygos, svarbu nustatyti
  suderintas Sąjungos
  taisykles, reglamentuojančias, kada medžiagos ar objektai pripažįstami šalutiniais produktais ir kada atliekos, su kuriomis buvo atlikta naudojimo operacija, nebelaikomos atliekomis
  . Jei reikia užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą arba aukšto lygio aplinkos apsaugą Sąjungoje, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi išsamūs tokių suderintų sąlygų taikymo, taip pat ir konkrečiu tikslu, tam tikroms atliekoms kriterijai
  ;

| (8) | siekiant antrinių žaliavų rinkų dalyviams suteikti daugiau tikrumo dėl to, kokios medžiagos ar objektai laikytini atliekomis, o kokie – ne, taip pat siekiant, kad jiems būtų sudarytos vienodos sąlygos, svarbu nustatyti
  aiškias
  taisykles, reglamentuojančias, kada medžiagos ar objektai pripažįstami šalutiniais produktais ir kada atliekos, su kuriomis buvo atlikta naudojimo operacija, nebelaikomos atliekomis; |
| --- | --- |

(8)

siekiant antrinių žaliavų rinkų dalyviams suteikti daugiau tikrumo dėl to, kokios medžiagos ar objektai laikytini atliekomis, o kokie – ne, taip pat siekiant, kad jiems būtų sudarytos vienodos sąlygos, svarbu nustatyti
  aiškias
  taisykles, reglamentuojančias, kada medžiagos ar objektai pripažįstami šalutiniais produktais ir kada atliekos, su kuriomis buvo atlikta naudojimo operacija, nebelaikomos atliekomis;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | kad būtų užtikrintas sklandus vidaus rinkos veikimas, medžiaga ar objektas, gaunami per gamybos procesą, kurio svarbiausias tikslas nėra tos medžiagos ar objekto gamyba, paprastai turėtų būti laikomi šalutiniais produktais, jeigu laikomasi tam tikrų suderintų taisyklių ir užtikrinama aukšto lygio aplinkos ir žmonių sveikatos apsauga visoje Sąjungoje. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti išsamius šalutinių produktų statuso taikymo kriterijus teikiant pirmenybę esamai ir atkartojamai pramonės ir žemės ūkio simbiozės praktikai. Jeigu nėra tokių kriterijų, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama tik kiekvienu atskiru atveju nustatyti išsamius šalutinių produktų statuso taikymo kriterijus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

kad būtų užtikrintas sklandus vidaus rinkos veikimas, medžiaga ar objektas, gaunami per gamybos procesą, kurio svarbiausias tikslas nėra tos medžiagos ar objekto gamyba, paprastai turėtų būti laikomi šalutiniais produktais, jeigu laikomasi tam tikrų suderintų taisyklių ir užtikrinama aukšto lygio aplinkos ir žmonių sveikatos apsauga visoje Sąjungoje. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti išsamius šalutinių produktų statuso taikymo kriterijus teikiant pirmenybę esamai ir atkartojamai pramonės ir žemės ūkio simbiozės praktikai. Jeigu nėra tokių kriterijų, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama tik kiekvienu atskiru atveju nustatyti išsamius šalutinių produktų statuso taikymo kriterijus;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | kad būtų užtikrintas sklandus vidaus rinkos veikimas ir aukšto lygio aplinkos ir žmonių sveikatos apsauga visoje Sąjungoje, Komisijai paprastai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos suderintos nuostatos, susijusios su tam tikrų rūšių atliekų nebelaikymu atliekomis. Turėtų būti apsvarstyta galimybė nustatyti specialius nebelaikymo atliekomis kriterijus bent jau užpildams, popieriui, stiklui, metalui, padangoms ir tekstilės gaminiams. Kai Sąjungos lygmeniu nenustatyti kriterijai, valstybės narės turėtų turėti galimybę nacionaliniu lygmeniu nustatyti išsamius nebelaikymo atliekomis kriterijus tam tikroms atliekoms, laikydamosi Sąjungos lygmeniu nustatytų taisyklių. Kai tokie išsamūs kriterijai nenustatyti ir nacionaliniu lygmeniu, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atliekos, su kuriomis atlikta naudojimo operacija, nebebūtų laikomos atliekomis, jeigu tai atitinka Sąjungos lygmens taisykles –atitiktį kompetentingos nacionalinės institucijos tikrina kiekvienu atskiru atveju. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą ir nustatyti bendruosius reikalavimus, kurių valstybės narės privalo laikytis, kai priima techninius reglamentus pagal 6 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

kad būtų užtikrintas sklandus vidaus rinkos veikimas ir aukšto lygio aplinkos ir žmonių sveikatos apsauga visoje Sąjungoje, Komisijai paprastai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos suderintos nuostatos, susijusios su tam tikrų rūšių atliekų nebelaikymu atliekomis. Turėtų būti apsvarstyta galimybė nustatyti specialius nebelaikymo atliekomis kriterijus bent jau užpildams, popieriui, stiklui, metalui, padangoms ir tekstilės gaminiams. Kai Sąjungos lygmeniu nenustatyti kriterijai, valstybės narės turėtų turėti galimybę nacionaliniu lygmeniu nustatyti išsamius nebelaikymo atliekomis kriterijus tam tikroms atliekoms, laikydamosi Sąjungos lygmeniu nustatytų taisyklių. Kai tokie išsamūs kriterijai nenustatyti ir nacionaliniu lygmeniu, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atliekos, su kuriomis atlikta naudojimo operacija, nebebūtų laikomos atliekomis, jeigu tai atitinka Sąjungos lygmens taisykles –atitiktį kompetentingos nacionalinės institucijos tikrina kiekvienu atskiru atveju. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą ir nustatyti bendruosius reikalavimus, kurių valstybės narės privalo laikytis, kai priima techninius reglamentus pagal 6 straipsnį;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8c) | kai perdirbta medžiaga, kuriai taikomas nebelaikymo atliekomis statusas, pakartotinai patenka į ekonomikos ciklą todėl, kad pagal specialius nebelaikymo atliekomis kriterijus ji nebelaikoma atliekomis arba yra įtraukiama į naujo produkto sudėtį, ji turi visiškai atitikti Sąjungos chemines medžiagas reglamentuojančius teisės aktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8c)

kai perdirbta medžiaga, kuriai taikomas nebelaikymo atliekomis statusas, pakartotinai patenka į ekonomikos ciklą todėl, kad pagal specialius nebelaikymo atliekomis kriterijus ji nebelaikoma atliekomis arba yra įtraukiama į naujo produkto sudėtį, ji turi visiškai atitikti Sąjungos chemines medžiagas reglamentuojančius teisės aktus;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8d) | pereinant prie žiedinės ekonomikos reikėtų visapusiškai pasinaudoti skaitmeninėmis inovacijomis. Tuo tikslu reikėtų sukurti tokias elektronines priemones, kaip internetinė platforma, skirta prekiauti atliekomis kaip naujais ištekliais, siekiant palengvinti prekybos operacijas ir sumažinti veiklos vykdytojams tenkančią administracinę naštą, taip stiprinant pramoninę simbiozę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8d)

pereinant prie žiedinės ekonomikos reikėtų visapusiškai pasinaudoti skaitmeninėmis inovacijomis. Tuo tikslu reikėtų sukurti tokias elektronines priemones, kaip internetinė platforma, skirta prekiauti atliekomis kaip naujais ištekliais, siekiant palengvinti prekybos operacijas ir sumažinti veiklos vykdytojams tenkančią administracinę naštą, taip stiprinant pramoninę simbiozę;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8e) | šioje direktyvoje nustačius didesnę gamintojo atsakomybę, siekiama skatinti kurti ir gaminti prekes taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į efektyvų išteklių naudojimą per visą produktų gyvavimo ciklą, įskaitant jų remontą, pakartotinį naudojimą, išardymą ir perdirbimą, nedarant kliūčių laisvam prekių judėjimui vidaus rinkoje. Didesnė gamintojų atsakomybė yra atskiras įpareigojimas gamintojams, kurie turėtų būti atskaitingi už jų rinkai pateikiamų produktų gyvavimo ciklo pabaigos tvarkymą. Vis dėlto gamintojams turėtų būti leidžiama atsakomybę prisiimti individualiai arba kolektyviai. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos didesnės gamintojų atsakomybės sistemos, taikomos bent pakuotėms, elektros ir elektroninei įrangai, baterijoms ir akumuliatoriams, taip pat eksploatuoti netinkamoms transporto priemonėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8e)

šioje direktyvoje nustačius didesnę gamintojo atsakomybę, siekiama skatinti kurti ir gaminti prekes taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į efektyvų išteklių naudojimą per visą produktų gyvavimo ciklą, įskaitant jų remontą, pakartotinį naudojimą, išardymą ir perdirbimą, nedarant kliūčių laisvam prekių judėjimui vidaus rinkoje. Didesnė gamintojų atsakomybė yra atskiras įpareigojimas gamintojams, kurie turėtų būti atskaitingi už jų rinkai pateikiamų produktų gyvavimo ciklo pabaigos tvarkymą. Vis dėlto gamintojams turėtų būti leidžiama atsakomybę prisiimti individualiai arba kolektyviai. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos didesnės gamintojų atsakomybės sistemos, taikomos bent pakuotėms, elektros ir elektroninei įrangai, baterijoms ir akumuliatoriams, taip pat eksploatuoti netinkamoms transporto priemonėms;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 f konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8f) | didesnės gamintojo atsakomybės sistemas derėtų suprasti kaip valstybių narių nustatytų taisyklių rinkinį, siekiant užtikrinti, kad produktų gamintojai prisiimtų finansinę ir (arba) su veikla susijusią atsakomybę už vartotojų nebenaudojamo produkto gyvavimo ciklo valdymą. Tos taisyklės turėtų leisti gamintojams atsakomybę prisiimti individualiai arba kolektyviai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8f)

didesnės gamintojo atsakomybės sistemas derėtų suprasti kaip valstybių narių nustatytų taisyklių rinkinį, siekiant užtikrinti, kad produktų gamintojai prisiimtų finansinę ir (arba) su veikla susijusią atsakomybę už vartotojų nebenaudojamo produkto gyvavimo ciklo valdymą. Tos taisyklės turėtų leisti gamintojams atsakomybę prisiimti individualiai arba kolektyviai;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | didesnės gamintojo atsakomybės sistemos yra labai svarbi veiksmingo atliekų tvarkymo dalis, bet jų veiksmingumas ir rezultatai valstybėse narėse labai skiriasi. Todėl būtina nustatyti būtiniausius reikalavimus, kuriuos turi atitikti didesnės gamintojo atsakomybės sistemos. Tokiais reikalavimais turėtų būti sumažinamos sąnaudos ir
  padidinamas veiksmingumas
  , taip pat užtikrinamos vienodos sąlygos, be kita ko
  ir
  mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir šalinamos sklandaus vidaus rinkos veikimo kliūtys.
  Jie
  taip pat turėtų padėti į produktų kainas įtraukti gyvavimo ciklo pabaigos tvarkymo sąnaudas ir skatinti gamintojus kuriant produktus
  labiau
  atsižvelgti į 
  jų
  tinkamumą perdirbti ir pakartotinai naudoti. Reikalavimai turėtų būti taikomi tiek naujoms, tiek jau esamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms. Tačiau esamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms bus reikalingas pereinamasis laikotarpis struktūroms ir procedūroms pritaikyti prie naujų reikalavimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

didesnės gamintojo atsakomybės sistemos yra labai svarbi veiksmingo atliekų tvarkymo dalis, bet jų veiksmingumas ir rezultatai valstybėse narėse labai skiriasi. Todėl būtina nustatyti būtiniausius reikalavimus, kuriuos turi atitikti didesnės gamintojo atsakomybės sistemos. Tokiais reikalavimais turėtų būti sumažinamos sąnaudos ir
  padidinamas veiksmingumas
  , taip pat užtikrinamos vienodos sąlygos, be kita ko
  ir
  mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir šalinamos sklandaus vidaus rinkos veikimo kliūtys.
  Jie
  taip pat turėtų padėti į produktų kainas įtraukti gyvavimo ciklo pabaigos tvarkymo sąnaudas ir skatinti gamintojus kuriant produktus
  labiau
  atsižvelgti į 
  jų
  tinkamumą perdirbti ir pakartotinai naudoti. Reikalavimai turėtų būti taikomi tiek naujoms, tiek jau esamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms. Tačiau esamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms bus reikalingas pereinamasis laikotarpis struktūroms ir procedūroms pritaikyti prie naujų reikalavimų;

| (9) | didesnės gamintojo atsakomybės sistemos yra labai svarbi veiksmingo atliekų tvarkymo dalis, bet jų veiksmingumas ir rezultatai valstybėse narėse labai skiriasi. Todėl būtina nustatyti būtiniausius reikalavimus, kuriuos turi atitikti
  tiek individualiai, tiek kolektyviai prisiimamos
  didesnės gamintojo atsakomybės sistemos.
  Būtina atskirti visoms sistemoms taikomus būtiniausius reikalavimus ir tik kolektyvinės atsakomybės sistemoms taikomus būtiniausius reikalavimus. Vis dėlto, visais
  tokiais reikalavimais turėtų būti sumažinamos sąnaudos ir padidinamas veiksmingumas
  , taikant priemones, kuriomis, pavyzdžiui, supaprastinamas geresnis atskiro rinkimo
  ir
  rūšiavimo įgyvendinimas
  ,
  užtikrinamas kokybiškesnis perdirbimas, padedama ekonomiškiau užsitikrinti prieigą prie antrinių žaliavų,
  taip pat užtikrinamos vienodos sąlygos, be kita ko, mažosioms ir vidutinėms įmonėms,
  taip pat e. prekybos įmonėms,
  ir šalinamos sklandaus vidaus rinkos veikimo kliūtys.
  Tie reikalavimai
  taip pat turėtų padėti į produktų kainas įtraukti gyvavimo ciklo pabaigos tvarkymo sąnaudas ir skatinti gamintojus
  plėtoti pažangius verslo modelius ir,
  kuriant produktus, atsižvelgti į 
  atliekų hierarchiją, didinant patvarumą,
  tinkamumą perdirbti ir pakartotinai naudoti
  ir galimybes juos pataisyti
  .
  Jie turėtų skatinti palaipsniui pakeisti labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnyje, jeigu esama tinkamų, ekonominiu ir technologiniu požiūriu perspektyvių kitų medžiagų ar technologijų. Nepriklausomos valdžios institucijos turėtų prižiūrėti būtiniausių didesnės gamintojų atsakomybės reikalavimų įgyvendinimą ir jis neturėtų užkrauti jokios neproporcingos finansinės ar administracinės naštos viešojo sektoriaus institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir vartotojams.
  Reikalavimai turėtų būti taikomi tiek naujoms, tiek jau esamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms. Tačiau esamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms bus reikalingas pereinamasis laikotarpis struktūroms ir procedūroms pritaikyti prie naujų reikalavimų; |
| --- | --- |

(9)

didesnės gamintojo atsakomybės sistemos yra labai svarbi veiksmingo atliekų tvarkymo dalis, bet jų veiksmingumas ir rezultatai valstybėse narėse labai skiriasi. Todėl būtina nustatyti būtiniausius reikalavimus, kuriuos turi atitikti
  tiek individualiai, tiek kolektyviai prisiimamos
  didesnės gamintojo atsakomybės sistemos.
  Būtina atskirti visoms sistemoms taikomus būtiniausius reikalavimus ir tik kolektyvinės atsakomybės sistemoms taikomus būtiniausius reikalavimus. Vis dėlto, visais
  tokiais reikalavimais turėtų būti sumažinamos sąnaudos ir padidinamas veiksmingumas
  , taikant priemones, kuriomis, pavyzdžiui, supaprastinamas geresnis atskiro rinkimo
  ir
  rūšiavimo įgyvendinimas
  ,
  užtikrinamas kokybiškesnis perdirbimas, padedama ekonomiškiau užsitikrinti prieigą prie antrinių žaliavų,
  taip pat užtikrinamos vienodos sąlygos, be kita ko, mažosioms ir vidutinėms įmonėms,
  taip pat e. prekybos įmonėms,
  ir šalinamos sklandaus vidaus rinkos veikimo kliūtys.
  Tie reikalavimai
  taip pat turėtų padėti į produktų kainas įtraukti gyvavimo ciklo pabaigos tvarkymo sąnaudas ir skatinti gamintojus
  plėtoti pažangius verslo modelius ir,
  kuriant produktus, atsižvelgti į 
  atliekų hierarchiją, didinant patvarumą,
  tinkamumą perdirbti ir pakartotinai naudoti
  ir galimybes juos pataisyti
  .
  Jie turėtų skatinti palaipsniui pakeisti labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnyje, jeigu esama tinkamų, ekonominiu ir technologiniu požiūriu perspektyvių kitų medžiagų ar technologijų. Nepriklausomos valdžios institucijos turėtų prižiūrėti būtiniausių didesnės gamintojų atsakomybės reikalavimų įgyvendinimą ir jis neturėtų užkrauti jokios neproporcingos finansinės ar administracinės naštos viešojo sektoriaus institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir vartotojams.
  Reikalavimai turėtų būti taikomi tiek naujoms, tiek jau esamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms. Tačiau esamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms bus reikalingas pereinamasis laikotarpis struktūroms ir procedūroms pritaikyti prie naujų reikalavimų;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | šios direktyvos nuostatos dėl didesnės gamintojo atsakomybės turėtų būti taikomos nedarant poveikio kituose Sąjungos teisės aktuose nustatytų nuostatų dėl didesnės gamintojo atsakomybės, visų pirma tų, kurios apima specifinius atliekų srautus, taikymui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

šios direktyvos nuostatos dėl didesnės gamintojo atsakomybės turėtų būti taikomos nedarant poveikio kituose Sąjungos teisės aktuose nustatytų nuostatų dėl didesnės gamintojo atsakomybės, visų pirma tų, kurios apima specifinius atliekų srautus, taikymui;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9b) | Komisija turėtų nedelsdama priimti gamintojų įnašų į didesnės gamintojo atsakomybės sistemas moduliavimo gaires, kad padėtų valstybėms narėms įgyvendinti šią direktyvą, siekiant skatinti vidaus rinką veikti. Siekiant užtikrinti darną vidaus rinkoje, Komisija taip pat turėtų galėti deleguotaisiais aktais tuo tikslu nustatyti suderintus kriterijus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9b)

Komisija turėtų nedelsdama priimti gamintojų įnašų į didesnės gamintojo atsakomybės sistemas moduliavimo gaires, kad padėtų valstybėms narėms įgyvendinti šią direktyvą, siekiant skatinti vidaus rinką veikti. Siekiant užtikrinti darną vidaus rinkoje, Komisija taip pat turėtų galėti deleguotaisiais aktais tuo tikslu nustatyti suderintus kriterijus;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9c) | nustačiusios sistemas, kuriomis įgyvendinama kolektyvinė didesnė gamintojo atsakomybė, valstybės narės turėtų nustatyti priemones, kuriomis būtų siekiama apsisaugoti nuo rangovų ir didesnės gamintojo atsakomybės organizacijų interesų konfliktų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9c)

nustačiusios sistemas, kuriomis įgyvendinama kolektyvinė didesnė gamintojo atsakomybė, valstybės narės turėtų nustatyti priemones, kuriomis būtų siekiama apsisaugoti nuo rangovų ir didesnės gamintojo atsakomybės organizacijų interesų konfliktų;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | atliekų prevencija – veiksmingiausias būdas efektyviau naudoti išteklius
  ir
  sumažinti atliekų poveikį aplinkai. Todėl svarbu, kad valstybės narės imtųsi tinkamų atliekų susidarymo prevencijos priemonių ir
  stebėtų bei vertintų
  tokių priemonių įgyvendinimo pažangą. Siekiant užtikrinti, kad bendra atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimo pažanga būtų matuojama vienodai, reikėtų nustatyti bendrus rodiklius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

atliekų prevencija – veiksmingiausias būdas efektyviau naudoti išteklius
  ir
  sumažinti atliekų poveikį aplinkai. Todėl svarbu, kad valstybės narės imtųsi tinkamų atliekų susidarymo prevencijos priemonių ir
  stebėtų bei vertintų
  tokių priemonių įgyvendinimo pažangą. Siekiant užtikrinti, kad bendra atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimo pažanga būtų matuojama vienodai, reikėtų nustatyti bendrus rodiklius;

| (10) | atliekų prevencija – veiksmingiausias būdas efektyviau naudoti išteklius, sumažinti atliekų poveikį aplinkai
  , skatinti tvarių, perdirbamų, pakartotinai naudojamų ir kokybiškų medžiagų naudojimą ir mažinti priklausomybę nuo vis retesnių žaliavų importo
  .
  Šiuo atžvilgiu yra svarbu plėtoti novatoriškus verslo modelius.
  Todėl svarbu, kad valstybės narės
  nustatytų prevencijos tikslinius rodiklius,
  imtųsi tinkamų atliekų susidarymo
  ir šiukšlinimo
  prevencijos priemonių
  , įskaitant ekonomines priemones
  ir
  kitas priemones, kuriomis būtų palaipsniui pakeičiamos, jeigu esama tinkamų, ekonominiu ir technologiniu požiūriu perspektyvių kitų medžiagų ar technologijų, Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnyje apibrėžtos labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos, kovojama su suplanuotu nusidėvėjimu, skatinamas pakartotinis naudojimas, teikiant geresnę informaciją apie produktą skatinamas vartotojų įgalėjimas ir skatinamos informacijos apie atliekų prevenciją kampanijos. Valstybės narės taip pat turėtų stebėti bei vertinti
  tokių priemonių įgyvendinimo pažangą
  , taip pat atliekų susidarymo mažinimo pažangą, ir siekti jį atsieti nuo ekonomikos augimo
  . Siekiant užtikrinti, kad
  padaryta
  bendra atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimo pažanga būtų matuojama vienodai, reikėtų nustatyti bendrus rodiklius
  ir metodikas
  ; |
| --- | --- |

(10)

atliekų prevencija – veiksmingiausias būdas efektyviau naudoti išteklius, sumažinti atliekų poveikį aplinkai
  , skatinti tvarių, perdirbamų, pakartotinai naudojamų ir kokybiškų medžiagų naudojimą ir mažinti priklausomybę nuo vis retesnių žaliavų importo
  .
  Šiuo atžvilgiu yra svarbu plėtoti novatoriškus verslo modelius.
  Todėl svarbu, kad valstybės narės
  nustatytų prevencijos tikslinius rodiklius,
  imtųsi tinkamų atliekų susidarymo
  ir šiukšlinimo
  prevencijos priemonių
  , įskaitant ekonomines priemones
  ir
  kitas priemones, kuriomis būtų palaipsniui pakeičiamos, jeigu esama tinkamų, ekonominiu ir technologiniu požiūriu perspektyvių kitų medžiagų ar technologijų, Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnyje apibrėžtos labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos, kovojama su suplanuotu nusidėvėjimu, skatinamas pakartotinis naudojimas, teikiant geresnę informaciją apie produktą skatinamas vartotojų įgalėjimas ir skatinamos informacijos apie atliekų prevenciją kampanijos. Valstybės narės taip pat turėtų stebėti bei vertinti
  tokių priemonių įgyvendinimo pažangą
  , taip pat atliekų susidarymo mažinimo pažangą, ir siekti jį atsieti nuo ekonomikos augimo
  . Siekiant užtikrinti, kad
  padaryta
  bendra atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimo pažanga būtų matuojama vienodai, reikėtų nustatyti bendrus rodiklius
  ir metodikas
  ;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | skatinant tvarią gamybą ir tvarų vartojimą galima svariai prisidėti prie atliekų prevencijos. Valstybės narės turėtų imtis priemonių, siekdamos didinti vartotojų informuotumą apie tai, ir juos raginti labiau stengtis efektyviau naudoti išteklius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

skatinant tvarią gamybą ir tvarų vartojimą galima svariai prisidėti prie atliekų prevencijos. Valstybės narės turėtų imtis priemonių, siekdamos didinti vartotojų informuotumą apie tai, ir juos raginti labiau stengtis efektyviau naudoti išteklius;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10b) | vykdant atliekų prevenciją ir pradiniame pirminio atliekų rūšiavimo etape svarbiausias vaidmuo tenka pirminiam atliekų gamintojui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10b)

vykdant atliekų prevenciją ir pradiniame pirminio atliekų rūšiavimo etape svarbiausias vaidmuo tenka pirminiam atliekų gamintojui;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | siekiant sumažinti maisto atliekų kiekį ir vykdyti maisto atliekų prevenciją visoje tiekimo grandinėje, reikėtų sukurti maisto atliekų hierarchiją, kaip nustatyta 4a straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

siekiant sumažinti maisto atliekų kiekį ir vykdyti maisto atliekų prevenciją visoje tiekimo grandinėje, reikėtų sukurti maisto atliekų hierarchiją, kaip nustatyta 4a straipsnyje;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | valstybės narės turėtų imtis priemonių maisto atliekų prevencijai skatinti, laikydamosi 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtos 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkės ir ypač joje iškelto tikslo iki 2030 m. 
  perpus
  sumažinti maisto atliekų kiekį. Tokiomis priemonėmis turėtų būti siekiama kovoti su maisto švaistymu
  pirminės gamybos, apdorojimo ir perdirbimo, mažmeninės prekybos ir kitokio maisto skirstymo etapuose, taip pat restoranuose, maitinimo paslaugų įmonėse ir namų ūkiuose
  . Atsižvelgdamos į maisto atliekų prevencijos ekonominį ir aplinkai daromą poveikį, valstybės narės turėtų nustatyti specialias maisto atliekų prevencijos priemones ir
  matuoti
  maisto atliekų
  kiekio mažinimo
  pažangą. Siekiant palengvinti gerosios patirties mainus ES – tiek tarp valstybių narių, tiek tarp maisto ūkio subjektų – turėtų būti
  nustatytos vienodos
  tokio matavimo
  metodikos
  . Ataskaitos apie maisto atliekų kiekius turėtų būti teikiamos
  kas dvejus metus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

valstybės narės turėtų imtis priemonių maisto atliekų prevencijai skatinti, laikydamosi 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtos 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkės ir ypač joje iškelto tikslo iki 2030 m. 
  perpus
  sumažinti maisto atliekų kiekį. Tokiomis priemonėmis turėtų būti siekiama kovoti su maisto švaistymu
  pirminės gamybos, apdorojimo ir perdirbimo, mažmeninės prekybos ir kitokio maisto skirstymo etapuose, taip pat restoranuose, maitinimo paslaugų įmonėse ir namų ūkiuose
  . Atsižvelgdamos į maisto atliekų prevencijos ekonominį ir aplinkai daromą poveikį, valstybės narės turėtų nustatyti specialias maisto atliekų prevencijos priemones ir
  matuoti
  maisto atliekų
  kiekio mažinimo
  pažangą. Siekiant palengvinti gerosios patirties mainus ES – tiek tarp valstybių narių, tiek tarp maisto ūkio subjektų – turėtų būti
  nustatytos vienodos
  tokio matavimo
  metodikos
  . Ataskaitos apie maisto atliekų kiekius turėtų būti teikiamos
  kas dvejus metus
  ;

| (12) | valstybės narės turėtų imtis priemonių maisto atliekų prevencijai
  ir mažinimui
  skatinti, laikydamosi 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtos 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkės ir ypač joje iškelto tikslo iki 2030 m. 
  50 proc.
  sumažinti maisto atliekų kiekį. Tokiomis priemonėmis turėtų būti siekiama kovoti su maisto švaistymu
  , mažinti bendrą susidarančių maisto atliekų kiekį ir mažinti maisto nuostolius visoje tiekimo grandinėje, įskaitant pirminę gamybą, transportavimą ir sandėliavimą
  . Atsižvelgdamos į maisto atliekų prevencijos ekonominį
  , socialinį
  ir aplinkai daromą poveikį, valstybės narės turėtų nustatyti specialias maisto atliekų prevencijos priemones
  , įskaitant informuotumo didinimo kampanijas, per kurias būtų parodoma, kaip išvengti maisto švaistymo, vykdant atliekų prevencijos programas. Taikydamos tokias priemones, valstybės narės turėtų siekti visos Sąjungos tikslo iki 2025 m. 30 proc.
  ir
  iki 2030 m. 50 proc. sumažinti
  maisto atliekų
  kiekį. Valstybės narės taip pat turėtų matuoti
  pažangą
  , padarytą mažinant maisto atliekų kiekį ir maisto nuostolius
  . Siekiant
  išmatuoti šią pažangą ir
  palengvinti gerosios patirties mainus ES – tiek tarp valstybių narių, tiek tarp maisto ūkio subjektų – turėtų būti
  nustatyta bendra
  tokio matavimo
  metodika
  . Ataskaitos apie maisto atliekų kiekius turėtų būti teikiamos
  kasmet
  ; |
| --- | --- |

(12)

valstybės narės turėtų imtis priemonių maisto atliekų prevencijai
  ir mažinimui
  skatinti, laikydamosi 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtos 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkės ir ypač joje iškelto tikslo iki 2030 m. 
  50 proc.
  sumažinti maisto atliekų kiekį. Tokiomis priemonėmis turėtų būti siekiama kovoti su maisto švaistymu
  , mažinti bendrą susidarančių maisto atliekų kiekį ir mažinti maisto nuostolius visoje tiekimo grandinėje, įskaitant pirminę gamybą, transportavimą ir sandėliavimą
  . Atsižvelgdamos į maisto atliekų prevencijos ekonominį
  , socialinį
  ir aplinkai daromą poveikį, valstybės narės turėtų nustatyti specialias maisto atliekų prevencijos priemones
  , įskaitant informuotumo didinimo kampanijas, per kurias būtų parodoma, kaip išvengti maisto švaistymo, vykdant atliekų prevencijos programas. Taikydamos tokias priemones, valstybės narės turėtų siekti visos Sąjungos tikslo iki 2025 m. 30 proc.
  ir
  iki 2030 m. 50 proc. sumažinti
  maisto atliekų
  kiekį. Valstybės narės taip pat turėtų matuoti
  pažangą
  , padarytą mažinant maisto atliekų kiekį ir maisto nuostolius
  . Siekiant
  išmatuoti šią pažangą ir
  palengvinti gerosios patirties mainus ES – tiek tarp valstybių narių, tiek tarp maisto ūkio subjektų – turėtų būti
  nustatyta bendra
  tokio matavimo
  metodika
  . Ataskaitos apie maisto atliekų kiekius turėtų būti teikiamos
  kasmet
  ;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | siekdamos užkirsti kelią maisto švaistymui, valstybės narės turėtų taikyti paskatas surinkti mažmeninės prekybos ir maitinimo įstaigose neparduotus maisto produktus, kad jie būtų paskirstyti labdaros organizacijoms. Siekiant mažinti maisto švaistymą, taip pat turėtų būti didinamas vartotojų informuotumas apie tai, ką reiškia „tinka vartoti iki“ data; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | pramoninės atliekos, tam tikros komercinių ir gavybos atliekų dalys labai įvairuoja sudėtimi ir kiekiu ir labai skiriasi priklausomai nuo ekonominės konkrečios valstybės narės struktūros, pramonės arba komercinio sektoriaus, kuriame susidaro atliekos, struktūros arba komercinės veiklos intensyvumo tam tikroje geografinėje srityje.
  Todėl
  daugumai pramoninių ir gavybos atliekų tinka taikyti sektorinį metodą naudojant geriausių prieinamų gamybos būdų informacinius dokumentus arba panašius dokumentus, kuriuose nagrinėjami konkretūs klausimai, susiję su konkrečios rūšies atliekų tvarkymu.
  Vis dėlto pramoninių ir komercinių pakuočių
  atliekoms
  ir toliau turėtų būti
  taikomi Direktyvos 94/62/EB ir Direktyvos 2008/98/EB reikalavimai,
  įskaitant atitinkamus jų patobulinimus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

pramoninės atliekos, tam tikros komercinių ir gavybos atliekų dalys labai įvairuoja sudėtimi ir kiekiu ir labai skiriasi priklausomai nuo ekonominės konkrečios valstybės narės struktūros, pramonės arba komercinio sektoriaus, kuriame susidaro atliekos, struktūros arba komercinės veiklos intensyvumo tam tikroje geografinėje srityje.
  Todėl
  daugumai pramoninių ir gavybos atliekų tinka taikyti sektorinį metodą naudojant geriausių prieinamų gamybos būdų informacinius dokumentus arba panašius dokumentus, kuriuose nagrinėjami konkretūs klausimai, susiję su konkrečios rūšies atliekų tvarkymu.
  Vis dėlto pramoninių ir komercinių pakuočių
  atliekoms
  ir toliau turėtų būti
  taikomi Direktyvos 94/62/EB ir Direktyvos 2008/98/EB reikalavimai,
  įskaitant atitinkamus jų patobulinimus
  ;

| (13) | pramoninės atliekos, tam tikros komercinių ir gavybos atliekų dalys labai įvairuoja sudėtimi ir kiekiu ir labai skiriasi priklausomai nuo ekonominės konkrečios valstybės narės struktūros, pramonės arba komercinio sektoriaus, kuriame susidaro atliekos, struktūros arba komercinės veiklos intensyvumo tam tikroje geografinėje srityje.
  Siekiant žiedinės ekonomikos tikslų,
  daugumai pramoninių ir gavybos atliekų tinka
  kol kas
  taikyti sektorinį metodą naudojant geriausių prieinamų gamybos būdų informacinius dokumentus arba panašius dokumentus, kuriuose nagrinėjami konkretūs klausimai, susiję su konkrečios rūšies atliekų tvarkymu.
  Kadangi pramoninės ir komercinės veiklos
  atliekoms taikomi Direktyvos 94/62/EB ir Direktyvos 2008/98/EB reikalavimai,
  Komisija turėtų svarstyti galimybę iki 2018 m. gruodžio 31 d. nustatyti komercinės veiklos atliekų ir nepavojingų pramoninės veiklos atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2025 ir 2030 m.
  ; |
| --- | --- |

(13)

pramoninės atliekos, tam tikros komercinių ir gavybos atliekų dalys labai įvairuoja sudėtimi ir kiekiu ir labai skiriasi priklausomai nuo ekonominės konkrečios valstybės narės struktūros, pramonės arba komercinio sektoriaus, kuriame susidaro atliekos, struktūros arba komercinės veiklos intensyvumo tam tikroje geografinėje srityje.
  Siekiant žiedinės ekonomikos tikslų,
  daugumai pramoninių ir gavybos atliekų tinka
  kol kas
  taikyti sektorinį metodą naudojant geriausių prieinamų gamybos būdų informacinius dokumentus arba panašius dokumentus, kuriuose nagrinėjami konkretūs klausimai, susiję su konkrečios rūšies atliekų tvarkymu.
  Kadangi pramoninės ir komercinės veiklos
  atliekoms taikomi Direktyvos 94/62/EB ir Direktyvos 2008/98/EB reikalavimai,
  Komisija turėtų svarstyti galimybę iki 2018 m. gruodžio 31 d. nustatyti komercinės veiklos atliekų ir nepavojingų pramoninės veiklos atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2025 ir 2030 m.
  ;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisija turėtų aktyviai skatinti bendras naudojimo platformas kaip žiedinės ekonomikos verslo modelį. Ji turėtų labiau integruoti ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir dalijimosi ekonomikos gaires ir išnagrinėti visas priemones, kuriomis būtų galima tai skatinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

Komisija turėtų aktyviai skatinti bendras naudojimo platformas kaip žiedinės ekonomikos verslo modelį. Ji turėtų labiau integruoti ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir dalijimosi ekonomikos gaires ir išnagrinėti visas priemones, kuriomis būtų galima tai skatinti;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13b) | pereinant prie žiedinės ekonomikos reikia siekti įgyvendinti strategijoje „Europa 2020“ nustatytus pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslus, visų pirma atsižvelgiant į tikslus, susijusius su aplinkos apsauga, perėjimu prie švarių energijos šaltinių, darniu teritorijų vystymusi ir užimtumo didinimu valstybėse narėse. Žiedinės ekonomikos vystymas turėtų atitinkamai skatinti tokių subjektų, kaip antai mažosios ir vidutinės įmonės, socialinės ekonomikos įmonės, ne pelno subjektai ir regioninio ar vietos lygmens atliekų tvarkymo veiklos vykdytojai, kad būtų pagerintas bendras jų valdymas, sudarytos sąlygos procesų ir produktų inovacijoms ir plėtojamas užimtumas atitinkamose vietovėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

pereinant prie žiedinės ekonomikos reikia siekti įgyvendinti strategijoje „Europa 2020“ nustatytus pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslus, visų pirma atsižvelgiant į tikslus, susijusius su aplinkos apsauga, perėjimu prie švarių energijos šaltinių, darniu teritorijų vystymusi ir užimtumo didinimu valstybėse narėse. Žiedinės ekonomikos vystymas turėtų atitinkamai skatinti tokių subjektų, kaip antai mažosios ir vidutinės įmonės, socialinės ekonomikos įmonės, ne pelno subjektai ir regioninio ar vietos lygmens atliekų tvarkymo veiklos vykdytojai, kad būtų pagerintas bendras jų valdymas, sudarytos sąlygos procesų ir produktų inovacijoms ir plėtojamas užimtumas atitinkamose vietovėse;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai turėtų būti padidinti siekiant, kad nauda aplinkai ir ekonominė bei socialinė nauda būtų apčiuopiama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai turėtų būti padidinti siekiant, kad nauda aplinkai ir ekonominė bei socialinė nauda būtų apčiuopiama;

| (14) | komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai turėtų būti padidinti
  bent iki 60 proc., kalbant apie 2025 m. tikslą, ir bent iki 70 proc., kalbant apie 2030 m. tikslą,
  siekiant, kad nauda aplinkai ir ekonominė bei socialinė nauda būtų apčiuopiama
  ir kad būtų sparčiau pereinama prie žiedinės ekonomikos
  ; |
| --- | --- |

(14)

komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai turėtų būti padidinti
  bent iki 60 proc., kalbant apie 2025 m. tikslą, ir bent iki 70 proc., kalbant apie 2030 m. tikslą,
  siekiant, kad nauda aplinkai ir ekonominė bei socialinė nauda būtų apčiuopiama
  ir kad būtų sparčiau pereinama prie žiedinės ekonomikos
  ;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | valstybės narės turėtų skatinti diegti sistemas, kuriomis propaguojama pakartotinio naudojimo veikla ir produktų naudojimo trukmės ilginimas, jeigu nekyla pavojaus produktų kokybei ir saugai. Tokios sistemos visų pirma turėtų būti diegiamos elektros ir elektroninei įrangai, tekstilės gaminiams, baldams, statybinėms medžiagoms, padangoms ir, kaip nurodyta Direktyvos 94/62/EB 5 straipsnyje, pakuotėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

valstybės narės turėtų skatinti diegti sistemas, kuriomis propaguojama pakartotinio naudojimo veikla ir produktų naudojimo trukmės ilginimas, jeigu nekyla pavojaus produktų kokybei ir saugai. Tokios sistemos visų pirma turėtų būti diegiamos elektros ir elektroninei įrangai, tekstilės gaminiams, baldams, statybinėms medžiagoms, padangoms ir, kaip nurodyta Direktyvos 94/62/EB 5 straipsnyje, pakuotėms;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14b) | siekiant skatinti pakartotinį naudojimą, valstybės narės turėtų galėti nustatyti kiekybinius tikslus ir turėtų imtis reikiamų priemonių gamintojų atžvilgiu, kad pakartotinio naudojimo veiklos vykdytojai galėtų lengvai gauti instrukcijų vadovus, atsarginių dalių ir techninę informaciją, kurių reikia siekiant pakartotinai panaudoti produktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14b)

siekiant skatinti pakartotinį naudojimą, valstybės narės turėtų galėti nustatyti kiekybinius tikslus ir turėtų imtis reikiamų priemonių gamintojų atžvilgiu, kad pakartotinio naudojimo veiklos vykdytojai galėtų lengvai gauti instrukcijų vadovus, atsarginių dalių ir techninę informaciją, kurių reikia siekiant pakartotinai panaudoti produktus;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14c) | reikia pripažinti ir konsoliduoti socialinės ekonomikos įmonių vaidmenį pakartotinio naudojimo ir parengimo pakartotiniam naudojimui sektoriuose. Valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių, kad būtų skatinamas socialinės ekonomikos įmonių vaidmuo šiame sektoriuje, įskaitant, kai tikslinga, ekonomines priemones, viešuosius pirkimus, geresnes sąlygas naudotis atliekų rinkimo punktais ir bet kokias kitas atitinkamas ekonomines ar reguliavimo paskatas. Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkiniu sukurta nauja reglamentavimo sistema privalo užtikrinti suinteresuotųjų subjektų gebėjimą tęsti savo darbą pakartotinio naudojimo ir parengimo pakartotiniam naudojimui sektoriuje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14c)

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14d) | perėjimas prie žiedinės ekonomikos turi įvairių teigiamų aspektų, tiek ekonominių (žaliavų šaltinių panaudojimo optimizavimas), aplinkosauginių (aplinkos apsauga ir taršos atliekomis mažinimas), tiek socialinių (socialiniu požiūriu įtraukių darbo vietų kūrimo galimybės ir socialinių ryšių plėtotė). Žiedinė ekonomika atitinka socialinės ir solidarumo ekonomikos etinius principus ir jos įgyvendinimas visų pirma būtų naudingas aplinkai ir socialiniu požiūriu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14d)

perėjimas prie žiedinės ekonomikos turi įvairių teigiamų aspektų, tiek ekonominių (žaliavų šaltinių panaudojimo optimizavimas), aplinkosauginių (aplinkos apsauga ir taršos atliekomis mažinimas), tiek socialinių (socialiniu požiūriu įtraukių darbo vietų kūrimo galimybės ir socialinių ryšių plėtotė). Žiedinė ekonomika atitinka socialinės ir solidarumo ekonomikos etinius principus ir jos įgyvendinimas visų pirma būtų naudingas aplinkai ir socialiniu požiūriu;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14e) | socialinės ir solidarumo ekonomikos subjektai, vykdydami savo veiklą, be kita ko, rengdami medžiagas pakartotiniam naudojimui ir patys jas pakartotinai naudodami, turėtų padėti propaguoti socialinę ir solidarumo ekonomiką. Reikėtų imtis veiksmų, siekiant užtikrinti tokios veiklos pastovumą Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14e)

socialinės ir solidarumo ekonomikos subjektai, vykdydami savo veiklą, be kita ko, rengdami medžiagas pakartotiniam naudojimui ir patys jas pakartotinai naudodami, turėtų padėti propaguoti socialinę ir solidarumo ekonomiką. Reikėtų imtis veiksmų, siekiant užtikrinti tokios veiklos pastovumą Sąjungoje;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | progresyviai didinant esamus komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus turėtų būti užtikrinta, kad ekonomiškai vertingos atliekos būtų pakartotinai naudojamos ir
  veiksmingai
  perdirbamos ir kad atliekose randamos vertingos medžiagos būtų sugrąžinamos į Europos ekonomiką, taip įgyvendinant Žaliavų iniciatyvą (17) ir kuriant žiedinę ekonomiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

progresyviai didinant esamus komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus turėtų būti užtikrinta, kad ekonomiškai vertingos atliekos būtų pakartotinai naudojamos ir
  veiksmingai
  perdirbamos ir kad atliekose randamos vertingos medžiagos būtų sugrąžinamos į Europos ekonomiką, taip įgyvendinant Žaliavų iniciatyvą (17) ir kuriant žiedinę ekonomiką;

| (15) | progresyviai didinant esamus komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus turėtų būti užtikrinta, kad ekonomiškai vertingos atliekos būtų
  veiksmingai
  pakartotinai naudojamos ir perdirbamos
  , sykiu užtikrinant aukšto lygio žmonių sveikatos
  ir
  aplinkos apsaugą, ir
  kad atliekose randamos vertingos medžiagos būtų sugrąžinamos į Europos ekonomiką, taip įgyvendinant Žaliavų iniciatyvą (17) ir kuriant žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

(15)

progresyviai didinant esamus komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus turėtų būti užtikrinta, kad ekonomiškai vertingos atliekos būtų
  veiksmingai
  pakartotinai naudojamos ir perdirbamos
  , sykiu užtikrinant aukšto lygio žmonių sveikatos
  ir
  aplinkos apsaugą, ir
  kad atliekose randamos vertingos medžiagos būtų sugrąžinamos į Europos ekonomiką, taip įgyvendinant Žaliavų iniciatyvą (17) ir kuriant žiedinę ekonomiką;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | valstybėse narėse atliekų tvarkymo efektyvumas labai skiriasi, tai ypač pasakytina apie komunalinių atliekų perdirbimą. Siekiant atsižvelgti į tuos skirtumus, toms valstybėms narėms, kurios, Eurostato duomenimis, 2013 m. perdirbo mažiau kaip 20 proc. savo komunalinių atliekų, reikėtų suteikti papildomai laiko 2025 m. 
  ir 2030 m.
  komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslams įgyvendinti. Sprendžiant pagal vidutinius metinius pastarųjų penkiolikos metų efektyvumo rodiklius valstybėse narėse, kad pasiektų tuos tikslus, minėtos valstybės narės savo atliekų perdirbimo pajėgumą turėtų padidinti tiek, kad jis būtų gerokai aukštesnis už ankstesnių metų vidurkius. Siekiant užtikrinti, kad būtų daroma tolydi tikslų įgyvendinimo pažanga ir laiku panaikinamos įgyvendinimo spragos, valstybės narės, kurioms suteikta daugiau laiko, turėtų pasiekti tarpinius tikslus ir parengti įgyvendinimo planus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

valstybėse narėse atliekų tvarkymo efektyvumas labai skiriasi, tai ypač pasakytina apie komunalinių atliekų perdirbimą. Siekiant atsižvelgti į tuos skirtumus, toms valstybėms narėms, kurios, Eurostato duomenimis, 2013 m. perdirbo mažiau kaip 20 proc. savo komunalinių atliekų, reikėtų suteikti papildomai laiko 2025 m. 
  ir 2030 m.
  komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslams įgyvendinti. Sprendžiant pagal vidutinius metinius pastarųjų penkiolikos metų efektyvumo rodiklius valstybėse narėse, kad pasiektų tuos tikslus, minėtos valstybės narės savo atliekų perdirbimo pajėgumą turėtų padidinti tiek, kad jis būtų gerokai aukštesnis už ankstesnių metų vidurkius. Siekiant užtikrinti, kad būtų daroma tolydi tikslų įgyvendinimo pažanga ir laiku panaikinamos įgyvendinimo spragos, valstybės narės, kurioms suteikta daugiau laiko, turėtų pasiekti tarpinius tikslus ir parengti įgyvendinimo planus;

| (16) | valstybėse narėse atliekų tvarkymo efektyvumas labai skiriasi, tai ypač pasakytina apie komunalinių atliekų perdirbimą. Siekiant atsižvelgti į tuos skirtumus, toms valstybėms narėms, kurios, Eurostato duomenimis, 2013 m. perdirbo mažiau kaip 20 proc. savo komunalinių atliekų
  ir nėra laikomos valstybėmis
  ,
  kuriose esama rizikos iki 2025 m. nepasiekti bent 50 proc. jų komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslo,
  reikėtų suteikti papildomai laiko 2025 m. komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslams įgyvendinti.
  Toms pačioms valstybėms narėms taip pat galėtų būti suteikta papildomai laiko 2030 m. parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslams pasiekti, jeigu jos nėra laikomos valstybėmis, kuriose esama rizikos iki 2030 m. nepasiekti bent 60 proc. jų komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslo.
  Sprendžiant pagal vidutinius metinius pastarųjų penkiolikos metų efektyvumo rodiklius valstybėse narėse, kad pasiektų tuos tikslus, minėtos valstybės narės savo atliekų perdirbimo pajėgumą turėtų padidinti tiek, kad jis būtų gerokai aukštesnis už ankstesnių metų vidurkius. Siekiant užtikrinti, kad būtų daroma tolydi tikslų įgyvendinimo pažanga ir laiku panaikinamos įgyvendinimo spragos, valstybės narės, kurioms suteikta daugiau laiko, turėtų pasiekti tarpinius tikslus ir parengti įgyvendinimo planus
  , kurių efektyvumą turėtų vertinti Komisija, remdamasi nustatytais kriterijais
  ; |
| --- | --- |

(16)

valstybėse narėse atliekų tvarkymo efektyvumas labai skiriasi, tai ypač pasakytina apie komunalinių atliekų perdirbimą. Siekiant atsižvelgti į tuos skirtumus, toms valstybėms narėms, kurios, Eurostato duomenimis, 2013 m. perdirbo mažiau kaip 20 proc. savo komunalinių atliekų
  ir nėra laikomos valstybėmis
  ,
  kuriose esama rizikos iki 2025 m. nepasiekti bent 50 proc. jų komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslo,
  reikėtų suteikti papildomai laiko 2025 m. komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslams įgyvendinti.
  Toms pačioms valstybėms narėms taip pat galėtų būti suteikta papildomai laiko 2030 m. parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslams pasiekti, jeigu jos nėra laikomos valstybėmis, kuriose esama rizikos iki 2030 m. nepasiekti bent 60 proc. jų komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslo.
  Sprendžiant pagal vidutinius metinius pastarųjų penkiolikos metų efektyvumo rodiklius valstybėse narėse, kad pasiektų tuos tikslus, minėtos valstybės narės savo atliekų perdirbimo pajėgumą turėtų padidinti tiek, kad jis būtų gerokai aukštesnis už ankstesnių metų vidurkius. Siekiant užtikrinti, kad būtų daroma tolydi tikslų įgyvendinimo pažanga ir laiku panaikinamos įgyvendinimo spragos, valstybės narės, kurioms suteikta daugiau laiko, turėtų pasiekti tarpinius tikslus ir parengti įgyvendinimo planus
  , kurių efektyvumą turėtų vertinti Komisija, remdamasi nustatytais kriterijais
  ;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | siekiant užtikrinti aukštos kokybės antrinių žaliavų panaudojimą, galutinio perdirbimo proceso rezultatas turėtų atitikti kokybės standartus. Todėl Komisija turėtų paprašyti Europos standartizacijos organizacijų parengti į galutinio perdirbimo etapą patenkančių atliekų medžiagų ir antrinių žaliavų standartus, ypač plastikui skirtus standartus, pagrįstus gerąja gamybos patirtimi rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

siekiant užtikrinti aukštos kokybės antrinių žaliavų panaudojimą, galutinio perdirbimo proceso rezultatas turėtų atitikti kokybės standartus. Todėl Komisija turėtų paprašyti Europos standartizacijos organizacijų parengti į galutinio perdirbimo etapą patenkančių atliekų medžiagų ir antrinių žaliavų standartus, ypač plastikui skirtus standartus, pagrįstus gerąja gamybos patirtimi rinkoje;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | siekiant užtikrinti, kad renkami duomenys apie parengimą pakartotiniam naudojimui būtų patikimi, labai svarbu nustatyti bendras ataskaitų teikimo taisykles. Taip pat svarbu nustatyti tikslesnes taisykles, kaip valstybės narės turėtų pranešti, kas faktiškai perdirbama ir gali būti užskaityta siekiant perdirbimo tikslų.
  Šiuo tikslu pagal bendrą taisyklę
  perdirbimo tikslų įgyvendinimo ataskaitos turi būti grindžiamos į galutinio perdirbimo procesą perduodamais atliekų kiekiais.
  Siekiant sumažinti administracinę naštą, laikantis griežtų sąlygų reikėtų leisti valstybėms narėms perdirbimo ataskaitas teikti remiantis rūšiavimo įrenginių išeiga.
  Ataskaitose nurodant perdirbtų atliekų svorį jis neturėtų būti sumažinamas dėl medžiagų svorio sumažėjimo, kuris būdingas jas fiziškai ir (arba) chemiškai transformuojant galutinio perdirbimo procese; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

siekiant užtikrinti, kad renkami duomenys apie parengimą pakartotiniam naudojimui būtų patikimi, labai svarbu nustatyti bendras ataskaitų teikimo taisykles. Taip pat svarbu nustatyti tikslesnes taisykles, kaip valstybės narės turėtų pranešti, kas faktiškai perdirbama ir gali būti užskaityta siekiant perdirbimo tikslų.
  Šiuo tikslu pagal bendrą taisyklę
  perdirbimo tikslų įgyvendinimo ataskaitos turi būti grindžiamos į galutinio perdirbimo procesą perduodamais atliekų kiekiais.
  Siekiant sumažinti administracinę naštą, laikantis griežtų sąlygų reikėtų leisti valstybėms narėms perdirbimo ataskaitas teikti remiantis rūšiavimo įrenginių išeiga.
  Ataskaitose nurodant perdirbtų atliekų svorį jis neturėtų būti sumažinamas dėl medžiagų svorio sumažėjimo, kuris būdingas jas fiziškai ir (arba) chemiškai transformuojant galutinio perdirbimo procese;

| (17) | siekiant užtikrinti, kad renkami duomenys apie parengimą pakartotiniam naudojimui būtų patikimi, labai svarbu nustatyti bendras ataskaitų teikimo taisykles
  , atsižvelgiant į tai, kad reikia vengti nustatyti pernelyg didelę administracinę naštą smulkiems ir vidutinio dydžio veiklos vykdytojams užkraunančias taisykles
  . Taip pat svarbu nustatyti tikslesnes taisykles, kaip valstybės narės turėtų pranešti, kas faktiškai perdirbama ir gali būti užskaityta siekiant perdirbimo tikslų.
  Perdirbtų komunalinių atliekų kiekio apskaičiavimas turėtų būti grindžiamas vienu suderintu metodu, kuris padės apsisaugoti nuo to, kad valstybės narės apie išmestas atliekas praneš kaip apie perdirbtas atliekas. To siekiant,
  perdirbimo tikslų įgyvendinimo ataskaitos turi būti grindžiamos į galutinio perdirbimo procesą perduodamais atliekų kiekiais. Ataskaitose nurodant perdirbtų atliekų svorį jis neturėtų būti sumažinamas dėl medžiagų svorio sumažėjimo, kuris būdingas jas fiziškai ir (arba) chemiškai transformuojant galutinio perdirbimo procese; |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti, kad renkami duomenys apie parengimą pakartotiniam naudojimui būtų patikimi, labai svarbu nustatyti bendras ataskaitų teikimo taisykles
  , atsižvelgiant į tai, kad reikia vengti nustatyti pernelyg didelę administracinę naštą smulkiems ir vidutinio dydžio veiklos vykdytojams užkraunančias taisykles
  . Taip pat svarbu nustatyti tikslesnes taisykles, kaip valstybės narės turėtų pranešti, kas faktiškai perdirbama ir gali būti užskaityta siekiant perdirbimo tikslų.
  Perdirbtų komunalinių atliekų kiekio apskaičiavimas turėtų būti grindžiamas vienu suderintu metodu, kuris padės apsisaugoti nuo to, kad valstybės narės apie išmestas atliekas praneš kaip apie perdirbtas atliekas. To siekiant,
  perdirbimo tikslų įgyvendinimo ataskaitos turi būti grindžiamos į galutinio perdirbimo procesą perduodamais atliekų kiekiais. Ataskaitose nurodant perdirbtų atliekų svorį jis neturėtų būti sumažinamas dėl medžiagų svorio sumažėjimo, kuris būdingas jas fiziškai ir (arba) chemiškai transformuojant galutinio perdirbimo procese;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | skaičiuodamos, ar parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai pasiekti, valstybės narės turėtų galėti įskaičiuoti produktus ir sudedamąsias dalis, kuriuos pakartotiniam naudojimui parengė pripažinti pakartotinio naudojimo veiklos vykdytojai ir kurie parengti taikant užstato ir supirkimo sistemas, taip pat metalus, perdirbtus kartu vykdant deginimą.
  Siekdama užtikrinti, kad
  šie
  duomenys būtų skaičiuojami vienodai, Komisija
  priims
  išsamias taisykles dėl pripažintų parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojų ir
  užstato ir supirkimo sistemų
  nustatymo, dėl
  perdirbtų metalų kokybės kriterijų ir dėl
  duomenų rinkimo,
  tikrinimo
  ir pateikimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

skaičiuodamos, ar parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai pasiekti, valstybės narės turėtų galėti įskaičiuoti produktus ir sudedamąsias dalis, kuriuos pakartotiniam naudojimui parengė pripažinti pakartotinio naudojimo veiklos vykdytojai ir kurie parengti taikant užstato ir supirkimo sistemas, taip pat metalus, perdirbtus kartu vykdant deginimą.
  Siekdama užtikrinti, kad
  šie
  duomenys būtų skaičiuojami vienodai, Komisija
  priims
  išsamias taisykles dėl pripažintų parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojų ir
  užstato ir supirkimo sistemų
  nustatymo, dėl
  perdirbtų metalų kokybės kriterijų ir dėl
  duomenų rinkimo,
  tikrinimo
  ir pateikimo;

| (18) | siekdama užtikrinti, kad duomenys
  apie parengimą pakartotiniam naudojimui ir perdirbimą
  būtų skaičiuojami vienodai, Komisija
  turėtų priimti
  išsamias taisykles dėl pripažintų parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojų
  , užstato surinkimo
  ir
  grąžinimo sistemų ir galutinio perdirbimo veiklos vykdytojų
  nustatymo,
  įskaitant konkrečias taisykles
  dėl duomenų rinkimo,
  atsekamumo, patikrinimo
  ir pateikimo
  , taip pat dėl perdirbtų metalų, kurie perdirbti vykdant deginimo ar bendro atliekų deginimo veiklą, kokybės kriterijų. Kad būtų apskaičiuota, ar pasiekti parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai, priėmus suderintą skaičiavimo metodą, valstybės narės turėtų galėti atsižvelgti į metalų perdirbimą, kuris atliekamas vykdant deginimo ar bendro atliekų deginimo veiklą, tokią kaip energijos gavyba iš atliekų
  ; |
| --- | --- |

(18)

siekdama užtikrinti, kad duomenys
  apie parengimą pakartotiniam naudojimui ir perdirbimą
  būtų skaičiuojami vienodai, Komisija
  turėtų priimti
  išsamias taisykles dėl pripažintų parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojų
  , užstato surinkimo
  ir
  grąžinimo sistemų ir galutinio perdirbimo veiklos vykdytojų
  nustatymo,
  įskaitant konkrečias taisykles
  dėl duomenų rinkimo,
  atsekamumo, patikrinimo
  ir pateikimo
  , taip pat dėl perdirbtų metalų, kurie perdirbti vykdant deginimo ar bendro atliekų deginimo veiklą, kokybės kriterijų. Kad būtų apskaičiuota, ar pasiekti parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslai, priėmus suderintą skaičiavimo metodą, valstybės narės turėtų galėti atsižvelgti į metalų perdirbimą, kuris atliekamas vykdant deginimo ar bendro atliekų deginimo veiklą, tokią kaip energijos gavyba iš atliekų
  ;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | siekiant didinti valstybėse narėse pakartotinai naudoti parengiamų ir perdirbamų atliekų kiekį, labai svarbu, kad būtų laikomasi prievolės įdiegti atskiras popieriaus, metalo, plastiko ir
  stiklo
  surinkimo sistemas. Be to,
  atskirai
  turėtų būti renkamos
  biologinės atliekos
  , kad būtų galima daugiau jų parengti pakartotiniam naudojimui ir perdirbti
  ir
  kad jos neužterštų kitų sausų perdirbamų medžiagų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

siekiant didinti valstybėse narėse pakartotinai naudoti parengiamų ir perdirbamų atliekų kiekį, labai svarbu, kad būtų laikomasi prievolės įdiegti atskiras popieriaus, metalo, plastiko ir
  stiklo
  surinkimo sistemas. Be to,
  atskirai
  turėtų būti renkamos
  biologinės atliekos
  , kad būtų galima daugiau jų parengti pakartotiniam naudojimui ir perdirbti
  ir
  kad jos neužterštų kitų sausų perdirbamų medžiagų;

| (20) | siekiant didinti valstybėse narėse pakartotinai naudoti parengiamų ir perdirbamų atliekų kiekį, labai svarbu, kad būtų laikomasi prievolės įdiegti atskiras popieriaus, metalo, plastiko
  , stiklo, tekstilės gaminių
  ir
  biologinių atliekų
  surinkimo sistemas. Be to,
  biologinės atliekos
  turėtų būti renkamos
  ir perdirbamos atskirai
  , kad būtų galima daugiau jų parengti pakartotiniam naudojimui ir perdirbti, kad jos neužterštų kitų sausų perdirbamų medžiagų
  , kad jos nebūtų deginamos ir šalinamos sąvartynuose. Be to, turėtų būti skatinami ir intensyviau vykdomi galimų kitų srautų ir naujų medžiagų surinkimo ir perdirbimo sistemų moksliniai tyrimai
  ; |
| --- | --- |

(20)

siekiant didinti valstybėse narėse pakartotinai naudoti parengiamų ir perdirbamų atliekų kiekį, labai svarbu, kad būtų laikomasi prievolės įdiegti atskiras popieriaus, metalo, plastiko
  , stiklo, tekstilės gaminių
  ir
  biologinių atliekų
  surinkimo sistemas. Be to,
  biologinės atliekos
  turėtų būti renkamos
  ir perdirbamos atskirai
  , kad būtų galima daugiau jų parengti pakartotiniam naudojimui ir perdirbti, kad jos neužterštų kitų sausų perdirbamų medžiagų
  , kad jos nebūtų deginamos ir šalinamos sąvartynuose. Be to, turėtų būti skatinami ir intensyviau vykdomi galimų kitų srautų ir naujų medžiagų surinkimo ir perdirbimo sistemų moksliniai tyrimai
  ;

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | bioekonomika atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant žaliavų prieinamumą Sąjungoje. Efektyvesnis komunalinių atliekų naudojimas galėtų sukurti svarbią paskatą plėtoti bioekonomikos tiekimo grandinę. Visų pirma tvariai tvarkant biologines atliekas, iškastinio kuro žaliavas galima pakeisti atsinaujinančiaisiais medžiagų ir žaliavų gamybos ištekliais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

bioekonomika atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant žaliavų prieinamumą Sąjungoje. Efektyvesnis komunalinių atliekų naudojimas galėtų sukurti svarbią paskatą plėtoti bioekonomikos tiekimo grandinę. Visų pirma tvariai tvarkant biologines atliekas, iškastinio kuro žaliavas galima pakeisti atsinaujinančiaisiais medžiagų ir žaliavų gamybos ištekliais;

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20b) | siekiant išvengti tokio atliekų tvarkymo, kurį vykdant ištekliai lieka žemuosiuose atliekų hierarchijos lygmenyse, siekiant sudaryti sąlygas aukštos kokybės perdirbimui ir siekiant paskatinti naudoti kokybiškas antrines žaliavas, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad biologinės atliekos būtų surenkamos atskirai ir perdirbamos organinio perdirbimo būdu, atitinkančiu aukšto lygio aplinkosaugos standartus ir užtikrinančiu tam tikrus aukštos kokybės standartus atitinkančius rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20b)

siekiant išvengti tokio atliekų tvarkymo, kurį vykdant ištekliai lieka žemuosiuose atliekų hierarchijos lygmenyse, siekiant sudaryti sąlygas aukštos kokybės perdirbimui ir siekiant paskatinti naudoti kokybiškas antrines žaliavas, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad biologinės atliekos būtų surenkamos atskirai ir perdirbamos organinio perdirbimo būdu, atitinkančiu aukšto lygio aplinkosaugos standartus ir užtikrinančiu tam tikrus aukštos kokybės standartus atitinkančius rezultatus;

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20c) | nors atliekos yra renkamos atskirai, daugybė perdirbamų medžiagų vis dar atsiduria mišriose atliekose. Taikant kokybiško rūšiavimo metodus, visų pirma optinį rūšiavimą, dideli medžiagų kiekiai gali būti atskirti nuo galutinių atliekų ir atitinkamai perdirbti arba pertvarkyti į antrines žaliavas. Todėl valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad būtų užtikrinta, jog net ir atskirai nerenkamos atliekos būtų rūšiuojamos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20c)

nors atliekos yra renkamos atskirai, daugybė perdirbamų medžiagų vis dar atsiduria mišriose atliekose. Taikant kokybiško rūšiavimo metodus, visų pirma optinį rūšiavimą, dideli medžiagų kiekiai gali būti atskirti nuo galutinių atliekų ir atitinkamai perdirbti arba pertvarkyti į antrines žaliavas. Todėl valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad būtų užtikrinta, jog net ir atskirai nerenkamos atliekos būtų rūšiuojamos;

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20d) | kad būtų užkirstas kelias komunalinių atliekų taršai pavojingomis medžiagomis, dėl kurios galėtų sumažėti perdirbimo kokybė ir taip būtų trukdoma panaudoti antrines žaliavas, valstybės narės turėtų sukurti atskiro pavojingų atliekų surinkimo iš namų ūkių sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20d)

kad būtų užkirstas kelias komunalinių atliekų taršai pavojingomis medžiagomis, dėl kurios galėtų sumažėti perdirbimo kokybė ir taip būtų trukdoma panaudoti antrines žaliavas, valstybės narės turėtų sukurti atskiro pavojingų atliekų surinkimo iš namų ūkių sistemas;

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | netinkamas pavojingų atliekų tvarkymas vis dar yra problema Sąjungoje, be to, trūksta kai kurių duomenų apie šių atliekų tvarkymą. Todėl būtina gerinti duomenų registravimo ir atsekamumo mechanizmus, valstybėse narėse sukuriant elektroninius pavojingų atliekų registrus.
  Prireikus
  elektroniniai duomenys galėtų būti renkami ir apie kitų tipų atliekas, kad įmonėms ir administravimo įstaigoms būtų lengviau registruoti duomenis ir kad pagerėtų atliekų srautų Sąjungoje stebėsena; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

netinkamas pavojingų atliekų tvarkymas vis dar yra problema Sąjungoje, be to, trūksta kai kurių duomenų apie šių atliekų tvarkymą. Todėl būtina gerinti duomenų registravimo ir atsekamumo mechanizmus, valstybėse narėse sukuriant elektroninius pavojingų atliekų registrus.
  Prireikus
  elektroniniai duomenys galėtų būti renkami ir apie kitų tipų atliekas, kad įmonėms ir administravimo įstaigoms būtų lengviau registruoti duomenis ir kad pagerėtų atliekų srautų Sąjungoje stebėsena;

| (21) | netinkamas pavojingų atliekų tvarkymas vis dar yra problema Sąjungoje, be to, trūksta kai kurių duomenų apie šių atliekų tvarkymą. Todėl būtina gerinti duomenų registravimo ir atsekamumo mechanizmus, valstybėse narėse sukuriant elektroninius pavojingų atliekų registrus. Elektroniniai duomenys galėtų būti renkami ir apie kitų tipų atliekas, kad įmonėms ir administravimo įstaigoms būtų lengviau registruoti duomenis ir kad pagerėtų atliekų srautų Sąjungoje stebėsena; |
| --- | --- |

(21)

netinkamas pavojingų atliekų tvarkymas vis dar yra problema Sąjungoje, be to, trūksta kai kurių duomenų apie šių atliekų tvarkymą. Todėl būtina gerinti duomenų registravimo ir atsekamumo mechanizmus, valstybėse narėse sukuriant elektroninius pavojingų atliekų registrus. Elektroniniai duomenys galėtų būti renkami ir apie kitų tipų atliekas, kad įmonėms ir administravimo įstaigoms būtų lengviau registruoti duomenis ir kad pagerėtų atliekų srautų Sąjungoje stebėsena;

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21a) | atskiras alyvų atliekų surinkimas ir regeneravimas duoda didelę ekonominę ir aplinkosauginę naudą, taip pat apsirūpinimo saugumo požiūriu. Derėtų sukurti atskiro alyvų atliekų surinkimo sistemas ir nustatyti jų regeneravimo tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21a)

atskiras alyvų atliekų surinkimas ir regeneravimas duoda didelę ekonominę ir aplinkosauginę naudą, taip pat apsirūpinimo saugumo požiūriu. Derėtų sukurti atskiro alyvų atliekų surinkimo sistemas ir nustatyti jų regeneravimo tikslus;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | šioje direktyvoje nustatomi ilgalaikiai Sąjungos atliekų tvarkymo tikslai ir ūkio subjektams bei valstybėms narėms aiškiai parodoma, į kurias sritis turi būti investuojama, kad būtų pasiekti direktyvos tikslai. Rengdamos nacionalinę atliekų tvarkymo strategiją ir planuodamos investicijas į atliekų tvarkymo infrastruktūrą, valstybės narės turėtų tinkamai naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kad paskatintų atliekų prevenciją, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą pagal atliekų hierarchiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

šioje direktyvoje nustatomi ilgalaikiai Sąjungos atliekų tvarkymo tikslai ir ūkio subjektams bei valstybėms narėms aiškiai parodoma, į kurias sritis turi būti investuojama, kad būtų pasiekti direktyvos tikslai. Rengdamos nacionalinę atliekų tvarkymo strategiją ir planuodamos investicijas į atliekų tvarkymo infrastruktūrą, valstybės narės turėtų tinkamai naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kad paskatintų atliekų prevenciją, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą pagal atliekų hierarchiją;

| (22) | šioje direktyvoje nustatomi ilgalaikiai Sąjungos atliekų tvarkymo tikslai ir ūkio subjektams bei valstybėms narėms aiškiai parodoma, į kurias sritis turi būti investuojama, kad būtų pasiekti direktyvos tikslai. Rengdamos nacionalinę atliekų tvarkymo strategiją ir planuodamos investicijas į atliekų tvarkymo infrastruktūrą
  ir žiedinę ekonomiką
  , valstybės narės turėtų tinkamai naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kad paskatintų
  pirmiausia
  atliekų prevenciją
  ir
  pakartotinį naudojimą
  , o toliau
  ir perdirbimą, pagal atliekų hierarchiją
  . Komisija turėtų leisti, atsižvelgiant į atliekų hierarchiją, naudotis programa „Horizontas 2020“ ir Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kad būtų sukurta veiksminga finansinė programa, padedanti vietos valdžios institucijoms įgyvendinti šios direktyvos reikalavimus ir finansuoti novatoriškų technologijų diegimą ir novatorišką atliekų tvarkymą
  ; |
| --- | --- |

(22)

šioje direktyvoje nustatomi ilgalaikiai Sąjungos atliekų tvarkymo tikslai ir ūkio subjektams bei valstybėms narėms aiškiai parodoma, į kurias sritis turi būti investuojama, kad būtų pasiekti direktyvos tikslai. Rengdamos nacionalinę atliekų tvarkymo strategiją ir planuodamos investicijas į atliekų tvarkymo infrastruktūrą
  ir žiedinę ekonomiką
  , valstybės narės turėtų tinkamai naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kad paskatintų
  pirmiausia
  atliekų prevenciją
  ir
  pakartotinį naudojimą
  , o toliau
  ir perdirbimą, pagal atliekų hierarchiją
  . Komisija turėtų leisti, atsižvelgiant į atliekų hierarchiją, naudotis programa „Horizontas 2020“ ir Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kad būtų sukurta veiksminga finansinė programa, padedanti vietos valdžios institucijoms įgyvendinti šios direktyvos reikalavimus ir finansuoti novatoriškų technologijų diegimą ir novatorišką atliekų tvarkymą
  ;

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | tam tikros žaliavos yra ypatingai svarbios Sąjungos ekonomikai, o jų tiekimas siejamas su didele rizika. Siekdamos užtikrinti aprūpinimą tomis žaliavomis, remdamosi Žaliavų iniciatyva ir laikydamosi Europos inovacijų partnerystės žaliavų srityje tikslų ir užduočių, valstybės narės, atsižvelgdamos į ekonomines ir technologines galimybes, taip pat į naudą aplinkai, turėtų imtis priemonių
  kuo geresniam atliekų, kuriose
  yra daug
  svarbiausių
  žaliavų,
  tvarkymui laikantis atliekų hierarchijos
  užtikrinti. Komisija yra sudariusi svarbiausių Sąjungos žaliavų sąrašą (18) ir reguliariai jį peržiūri; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

tam tikros žaliavos yra ypatingai svarbios Sąjungos ekonomikai, o jų tiekimas siejamas su didele rizika. Siekdamos užtikrinti aprūpinimą tomis žaliavomis, remdamosi Žaliavų iniciatyva ir laikydamosi Europos inovacijų partnerystės žaliavų srityje tikslų ir užduočių, valstybės narės, atsižvelgdamos į ekonomines ir technologines galimybes, taip pat į naudą aplinkai, turėtų imtis priemonių
  kuo geresniam atliekų, kuriose
  yra daug
  svarbiausių
  žaliavų,
  tvarkymui laikantis atliekų hierarchijos
  užtikrinti. Komisija yra sudariusi svarbiausių Sąjungos žaliavų sąrašą (18) ir reguliariai jį peržiūri;

| (23) | tam tikros žaliavos yra ypatingai svarbios Sąjungos ekonomikai, o jų tiekimas siejamas su didele rizika. Siekdamos užtikrinti aprūpinimą tomis žaliavomis, remdamosi Žaliavų iniciatyva ir laikydamosi Europos inovacijų partnerystės žaliavų srityje tikslų ir užduočių, valstybės narės, atsižvelgdamos į ekonomines ir technologines galimybes, taip pat į naudą aplinkai
  ir sveikatai
  , turėtų imtis priemonių
  siekdamos skatinti pakartotinai naudoti produktus ir perdirbti atliekas, kuriuose
  yra daug
  labai svarbių
  žaliavų,
  ir
  užtikrinti
  , kad atliekos būtų tvarkomos efektyviai
  . Komisija yra sudariusi svarbiausių Sąjungos žaliavų sąrašą (18) ir reguliariai jį peržiūri; |
| --- | --- |

(23)

tam tikros žaliavos yra ypatingai svarbios Sąjungos ekonomikai, o jų tiekimas siejamas su didele rizika. Siekdamos užtikrinti aprūpinimą tomis žaliavomis, remdamosi Žaliavų iniciatyva ir laikydamosi Europos inovacijų partnerystės žaliavų srityje tikslų ir užduočių, valstybės narės, atsižvelgdamos į ekonomines ir technologines galimybes, taip pat į naudą aplinkai
  ir sveikatai
  , turėtų imtis priemonių
  siekdamos skatinti pakartotinai naudoti produktus ir perdirbti atliekas, kuriuose
  yra daug
  labai svarbių
  žaliavų,
  ir
  užtikrinti
  , kad atliekos būtų tvarkomos efektyviai
  . Komisija yra sudariusi svarbiausių Sąjungos žaliavų sąrašą (18) ir reguliariai jį peržiūri;

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | tam, kad būtų dar veiksmingiau įgyvendinama Žaliavų iniciatyva, valstybės narės
  turėtų skatinti produktus, kurie yra pagrindiniai žaliavų šaltiniai, naudoti pakartotinai. Jos
  taip pat į savo nacionalinius atliekų tvarkymo planus turėtų įtraukti atitinkamas priemones dėl atliekų, kuriose yra dideli tokių žaliavų kiekiai, surinkimo ir naudojimo. Priemonės turėtų būti įtrauktos į atliekų tvarkymo planus juos pirmą kartą po šios direktyvos įsigaliojimo
  atnaujinant
  . Komisija pateiks informacijos apie atitinkamas produktų grupes ir atliekų srautus ES lygmeniu. Tačiau tai nereiškia, kad valstybės narės negali imtis priemonių dėl kitų žaliavų, kurias jos laiko svarbiomis savo nacionalinei ekonomikai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

tam, kad būtų dar veiksmingiau įgyvendinama Žaliavų iniciatyva, valstybės narės
  turėtų skatinti produktus, kurie yra pagrindiniai žaliavų šaltiniai, naudoti pakartotinai. Jos
  taip pat į savo nacionalinius atliekų tvarkymo planus turėtų įtraukti atitinkamas priemones dėl atliekų, kuriose yra dideli tokių žaliavų kiekiai, surinkimo ir naudojimo. Priemonės turėtų būti įtrauktos į atliekų tvarkymo planus juos pirmą kartą po šios direktyvos įsigaliojimo
  atnaujinant
  . Komisija pateiks informacijos apie atitinkamas produktų grupes ir atliekų srautus ES lygmeniu. Tačiau tai nereiškia, kad valstybės narės negali imtis priemonių dėl kitų žaliavų, kurias jos laiko svarbiomis savo nacionalinei ekonomikai;

| (24) | tam, kad būtų dar veiksmingiau įgyvendinama Žaliavų iniciatyva, valstybės narės taip pat į savo nacionalinius atliekų tvarkymo planus turėtų įtraukti atitinkamas priemones dėl atliekų, kuriose yra dideli tokių žaliavų kiekiai, surinkimo
  , rūšiavimo
  ir naudojimo. Priemonės turėtų būti įtrauktos į atliekų tvarkymo planus juos
  atnaujinant
  pirmą kartą po šios direktyvos įsigaliojimo
  dienos
  . Komisija pateiks informacijos apie atitinkamas produktų grupes ir atliekų srautus ES lygmeniu. Tačiau tai nereiškia, kad valstybės narės negali imtis priemonių dėl kitų žaliavų, kurias jos laiko svarbiomis savo nacionalinei ekonomikai; |
| --- | --- |

(24)

tam, kad būtų dar veiksmingiau įgyvendinama Žaliavų iniciatyva, valstybės narės taip pat į savo nacionalinius atliekų tvarkymo planus turėtų įtraukti atitinkamas priemones dėl atliekų, kuriose yra dideli tokių žaliavų kiekiai, surinkimo
  , rūšiavimo
  ir naudojimo. Priemonės turėtų būti įtrauktos į atliekų tvarkymo planus juos
  atnaujinant
  pirmą kartą po šios direktyvos įsigaliojimo
  dienos
  . Komisija pateiks informacijos apie atitinkamas produktų grupes ir atliekų srautus ES lygmeniu. Tačiau tai nereiškia, kad valstybės narės negali imtis priemonių dėl kitų žaliavų, kurias jos laiko svarbiomis savo nacionalinei ekonomikai;

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | šiukšlės tiesiogiai neigiamai veikia aplinką
  ir
  piliečių gerovę
  , o
  didelės jų valymo sąnaudos yra nereikalinga ekonominė našta visuomenei. Atliekų tvarkymo planuose nustačius atitinkamas priemones ir kompetentingoms institucijoms tinkamai užtikrinant jų vykdymą, ši problema turėtų būti išspręsta; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

šiukšlės tiesiogiai neigiamai veikia aplinką
  ir
  piliečių gerovę
  , o
  didelės jų valymo sąnaudos yra nereikalinga ekonominė našta visuomenei. Atliekų tvarkymo planuose nustačius atitinkamas priemones ir kompetentingoms institucijoms tinkamai užtikrinant jų vykdymą, ši problema turėtų būti išspręsta;

| (25) | šiukšlės tiesiogiai
  ir netiesiogiai
  neigiamai veikia aplinką, piliečių gerovę
  ir ekonomiką.
  Didelės jų valymo sąnaudos yra nereikalinga ekonominė našta visuomenei. Atliekų tvarkymo planuose nustačius atitinkamas priemones ir kompetentingoms institucijoms tinkamai užtikrinant jų vykdymą, ši problema turėtų būti išspręsta
  . Pirmenybė turi būti teikiama šiukšlinimo prevencijai, o ne šiukšlių valymui. Šiukšlinimo prevencija turėtų būti bendra kompetentingų institucijų, gamintojų ir vartotojų atsakomybė. Kad būtų vengiama šiukšlinimo, būtina keisti netinkamą vartotojų elgesį. Gamintojai, kurių produktai gali tapti šiukšlėmis, turėtų skatinti tvarų tokių produktų naudojimą, kad būtų išvengta šiukšlinimo. Be to, siekiant pakeisti elgesį itin svarbus vaidmuo tenka švietimui ir informuotumo didinimui
  ; |
| --- | --- |

(25)

šiukšlės tiesiogiai
  ir netiesiogiai
  neigiamai veikia aplinką, piliečių gerovę
  ir ekonomiką.
  Didelės jų valymo sąnaudos yra nereikalinga ekonominė našta visuomenei. Atliekų tvarkymo planuose nustačius atitinkamas priemones ir kompetentingoms institucijoms tinkamai užtikrinant jų vykdymą, ši problema turėtų būti išspręsta
  . Pirmenybė turi būti teikiama šiukšlinimo prevencijai, o ne šiukšlių valymui. Šiukšlinimo prevencija turėtų būti bendra kompetentingų institucijų, gamintojų ir vartotojų atsakomybė. Kad būtų vengiama šiukšlinimo, būtina keisti netinkamą vartotojų elgesį. Gamintojai, kurių produktai gali tapti šiukšlėmis, turėtų skatinti tvarų tokių produktų naudojimą, kad būtų išvengta šiukšlinimo. Be to, siekiant pakeisti elgesį itin svarbus vaidmuo tenka švietimui ir informuotumo didinimui
  ;

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | kalbant apie į jūrą išmetamas šiukšles, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB

   (1a)

  yra privaloma Sąjungos lygmens teisinė priemonė, skirta aplinkos apsaugos tikslams vertinti, stebėti ir nustatyti, kad būtų pasiekta gera aplinkos būklė. Vis dėlto pagrindiniai į jūrą išmetamų šiukšlių šaltiniai yra veikla sausumoje ir tokios šiukšlės atsiranda dėl netinkamos kietųjų atliekų tvarkymo praktikos, infrastruktūros stokos ir nepakankamo visuomenės informuotumo. Todėl valstybės narės turėtų priimti dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių, kurios gali atsidurti jūrų aplinkoje, kiekio mažinimo priemones, laikydamosi 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkės, kurią 2015 m. rugsėjo 25 d. priėmė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, ir ypač siekti iki 2030 m. Sąjungos lygmeniu 50 proc. sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių kiekį. Atsižvelgdamos į maisto atliekų prevencijos ekonominę ir aplinkosauginę naudą, valstybės narės savo atliekų prevencijos programose turėtų nustatyti specialias į jūrą išmetamų šiukšlių prevencijos priemones. Taikydamos tokias priemones, valstybės narės turėtų siekti visos Sąjungos tikslo iki 2025 m. 30 proc. ir iki 2030 m. 50 proc. sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių kiekį. Siekiant išmatuoti šių tikslų siekimo pažangą ir palengvinti gerosios patirties mainus Sąjungoje tarp valstybių narių, turėtų būti nustatyta vienoda tokio į jūrą išmetamų dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių kiekio matavimo metodika. Ataskaitos apie į jūrą išmetamus šiukšlių, atsirandančių dėl veiklos sausumoje, kiekius turėtų būti teikiamos kasmet; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

kalbant apie į jūrą išmetamas šiukšles, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB

   (1a)

  yra privaloma Sąjungos lygmens teisinė priemonė, skirta aplinkos apsaugos tikslams vertinti, stebėti ir nustatyti, kad būtų pasiekta gera aplinkos būklė. Vis dėlto pagrindiniai į jūrą išmetamų šiukšlių šaltiniai yra veikla sausumoje ir tokios šiukšlės atsiranda dėl netinkamos kietųjų atliekų tvarkymo praktikos, infrastruktūros stokos ir nepakankamo visuomenės informuotumo. Todėl valstybės narės turėtų priimti dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių, kurios gali atsidurti jūrų aplinkoje, kiekio mažinimo priemones, laikydamosi 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkės, kurią 2015 m. rugsėjo 25 d. priėmė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, ir ypač siekti iki 2030 m. Sąjungos lygmeniu 50 proc. sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių kiekį. Atsižvelgdamos į maisto atliekų prevencijos ekonominę ir aplinkosauginę naudą, valstybės narės savo atliekų prevencijos programose turėtų nustatyti specialias į jūrą išmetamų šiukšlių prevencijos priemones. Taikydamos tokias priemones, valstybės narės turėtų siekti visos Sąjungos tikslo iki 2025 m. 30 proc. ir iki 2030 m. 50 proc. sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių kiekį. Siekiant išmatuoti šių tikslų siekimo pažangą ir palengvinti gerosios patirties mainus Sąjungoje tarp valstybių narių, turėtų būti nustatyta vienoda tokio į jūrą išmetamų dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių kiekio matavimo metodika. Ataskaitos apie į jūrą išmetamus šiukšlių, atsirandančių dėl veiklos sausumoje, kiekius turėtų būti teikiamos kasmet;

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25b) | netinkamai šalinant atliekas, t. y. šiukšlinant ir išleidžiant nuotekas bei išmetant kietąsias atliekas, pavyzdžiui, plastiką, daromas neigiamas poveikis jūrų aplinkai ir žmonių sveikatai, taip pat patiriama didelių ekonominių ir socialinių nuostolių. Tokios atliekos taip pat ardo atliekų hierarchiją, visų pirma dėl to, kad vengiama jas parengti pakartotiniam naudojimui, perdirbti ir kitaip panaudoti prieš išmetant. Atsižvelgdamos į tai, kad į jūrą išmetamos šiukšlės nepasilieka valstybių teritorijoje, ir į tai, kad reikia užtikrinti darnias pastangas, valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad pasiektų šių šiukšlių kiekio mažinimo tikslus, panaudodamos pagal Direktyvos 2008/56/EB 11 straipsnį nustatytus stebėsenos protokolus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25b)

netinkamai šalinant atliekas, t. y. šiukšlinant ir išleidžiant nuotekas bei išmetant kietąsias atliekas, pavyzdžiui, plastiką, daromas neigiamas poveikis jūrų aplinkai ir žmonių sveikatai, taip pat patiriama didelių ekonominių ir socialinių nuostolių. Tokios atliekos taip pat ardo atliekų hierarchiją, visų pirma dėl to, kad vengiama jas parengti pakartotiniam naudojimui, perdirbti ir kitaip panaudoti prieš išmetant. Atsižvelgdamos į tai, kad į jūrą išmetamos šiukšlės nepasilieka valstybių teritorijoje, ir į tai, kad reikia užtikrinti darnias pastangas, valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad pasiektų šių šiukšlių kiekio mažinimo tikslus, panaudodamos pagal Direktyvos 2008/56/EB 11 straipsnį nustatytus stebėsenos protokolus;

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25c) | panaudotų nuplaunamų kosmetikos ir kūno priežiūros produktų mikroplastiko dalelės, patenkančios į gyvenamųjų, komercinės veiklos ar pramonės objektų nuotekų sistemas, yra vienas iš lengviausiai išvengiamų tiesioginių taršos mikroplastiku šaltinių. Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje nustatytų tikslų, valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad mikroplastiko sudedamosios dalys ir dalelės negalėtų patekti į vandens valdymo sistemas ir būti išpiltos į jūrų aplinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25c)

panaudotų nuplaunamų kosmetikos ir kūno priežiūros produktų mikroplastiko dalelės, patenkančios į gyvenamųjų, komercinės veiklos ar pramonės objektų nuotekų sistemas, yra vienas iš lengviausiai išvengiamų tiesioginių taršos mikroplastiku šaltinių. Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje nustatytų tikslų, valstybės narės turėtų imtis priemonių, kad mikroplastiko sudedamosios dalys ir dalelės negalėtų patekti į vandens valdymo sistemas ir būti išpiltos į jūrų aplinką;

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | paaiškėjo, kad valstybių narių kas trejus metus rengtos įgyvendinimo ataskaitos nebuvo veiksminga atitikties patikros ir gero įgyvendinimo užtikrinimo priemonė – jos tik tapo nereikalinga administracine našta. Todėl derėtų panaikinti nuostatas, kuriomis valstybės narės įpareigojamos teikti tokias ataskaitas. Atitikties stebėsena turėtų būti atliekama remiantis
  vien
  statistiniais duomenimis, kuriuos valstybės narės kasmet pateikia Komisijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

paaiškėjo, kad valstybių narių kas trejus metus rengtos įgyvendinimo ataskaitos nebuvo veiksminga atitikties patikros ir gero įgyvendinimo užtikrinimo priemonė – jos tik tapo nereikalinga administracine našta. Todėl derėtų panaikinti nuostatas, kuriomis valstybės narės įpareigojamos teikti tokias ataskaitas. Atitikties stebėsena turėtų būti atliekama remiantis
  vien
  statistiniais duomenimis, kuriuos valstybės narės kasmet pateikia Komisijai;

| (27) | paaiškėjo, kad valstybių narių kas trejus metus rengtos įgyvendinimo ataskaitos nebuvo veiksminga atitikties patikros ir gero įgyvendinimo užtikrinimo priemonė – jos tik tapo nereikalinga administracine našta. Todėl derėtų panaikinti nuostatas, kuriomis valstybės narės įpareigojamos teikti tokias ataskaitas. Atitikties stebėsena turėtų būti atliekama remiantis statistiniais duomenimis, kuriuos valstybės narės kasmet pateikia Komisijai
  . Vis dėlto, valstybės narės, gavusios prašymą, nedelsdamos turėtų Komisijai pateikti bet kokią informaciją, kurios reikia tam, kad Komisija įvertintų visos šios direktyvos įgyvendinimą ir jos poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai
  ; |
| --- | --- |

(27)

paaiškėjo, kad valstybių narių kas trejus metus rengtos įgyvendinimo ataskaitos nebuvo veiksminga atitikties patikros ir gero įgyvendinimo užtikrinimo priemonė – jos tik tapo nereikalinga administracine našta. Todėl derėtų panaikinti nuostatas, kuriomis valstybės narės įpareigojamos teikti tokias ataskaitas. Atitikties stebėsena turėtų būti atliekama remiantis statistiniais duomenimis, kuriuos valstybės narės kasmet pateikia Komisijai
  . Vis dėlto, valstybės narės, gavusios prašymą, nedelsdamos turėtų Komisijai pateikti bet kokią informaciją, kurios reikia tam, kad Komisija įvertintų visos šios direktyvos įgyvendinimą ir jos poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai
  ;

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | valstybių narių teikiami
  statistiniai
  duomenys yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Statistinių
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas. Todėl, teikdamos atliekų teisės aktuose nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas, valstybės turėtų naudoti Komisijos
  ir
  valstybių narių statistikos
  biurų
  parengtą
  naujausią
  metodiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

valstybių narių teikiami
  statistiniai
  duomenys yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Statistinių
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas. Todėl, teikdamos atliekų teisės aktuose nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas, valstybės turėtų naudoti Komisijos
  ir
  valstybių narių statistikos
  biurų
  parengtą
  naujausią
  metodiką;

| (28) | valstybių narių teikiami duomenys
  ir informacija
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Pateikiamų
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų
  nustatyti bendrą duomenų rinkimo ir tvarkymo metodiką, remiantis patikimais šaltiniais,
  visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas. Todėl, teikdamos atliekų teisės aktuose nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas, valstybės turėtų naudoti Komisijos
  , bendradarbiaujant su
  valstybių narių statistikos
  biurais ir nacionalinėmis, regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis, atsakingomis už atliekų tvarkymą,
  parengtą
  bendrą
  metodiką; |
| --- | --- |

(28)

valstybių narių teikiami duomenys
  ir informacija
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Pateikiamų
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų
  nustatyti bendrą duomenų rinkimo ir tvarkymo metodiką, remiantis patikimais šaltiniais,
  visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas. Todėl, teikdamos atliekų teisės aktuose nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas, valstybės turėtų naudoti Komisijos
  , bendradarbiaujant su
  valstybių narių statistikos
  biurais ir nacionalinėmis, regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis, atsakingomis už atliekų tvarkymą,
  parengtą
  bendrą
  metodiką;

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28a) | Komisija kas trejus metus turėtų skelbti valstybių narių pateiktais duomenimis ir informacija pagrįstą ataskaitą, kad praneštų Parlamentui ir Tarybai apie pažangą, padarytą siekiant perdirbimo tikslų ir įgyvendinant šioje direktyvoje išdėstytus naujus reikalavimus. Šiose kas trejus metus teikiamose ataskaitose taip pat turėtų būti įvertintas visos Direktyvos 2008/98/EB poveikis aplinkai ir žmonių sveikatai ir įvertinta, ar reikia iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/98/EB, kad ji atitiktų žiedinės ekonomikos tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28a)

Komisija kas trejus metus turėtų skelbti valstybių narių pateiktais duomenimis ir informacija pagrįstą ataskaitą, kad praneštų Parlamentui ir Tarybai apie pažangą, padarytą siekiant perdirbimo tikslų ir įgyvendinant šioje direktyvoje išdėstytus naujus reikalavimus. Šiose kas trejus metus teikiamose ataskaitose taip pat turėtų būti įvertintas visos Direktyvos 2008/98/EB poveikis aplinkai ir žmonių sveikatai ir įvertinta, ar reikia iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/98/EB, kad ji atitiktų žiedinės ekonomikos tikslus;

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28b) | siekiant prisidėti prie tinkamo valdymo, vykdymo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir gerosios patirties bei inovacijų atliekų srityje sklaidos ir siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklų Direktyvoje 2008/98/EB nustatytų tikslų įgyvendinimą, Komisija turėtų sukurti platformą, skirtą informacijos mainams ir dalijimuisi gerąja patirtimi tarp Komisijos ir valstybių narių tos direktyvos praktinio įgyvendinimo srityje. Tos platformos veiklos rezultatai turėtų būti skelbiami viešai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28b)

siekiant prisidėti prie tinkamo valdymo, vykdymo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir gerosios patirties bei inovacijų atliekų srityje sklaidos ir siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklų Direktyvoje 2008/98/EB nustatytų tikslų įgyvendinimą, Komisija turėtų sukurti platformą, skirtą informacijos mainams ir dalijimuisi gerąja patirtimi tarp Komisijos ir valstybių narių tos direktyvos praktinio įgyvendinimo srityje. Tos platformos veiklos rezultatai turėtų būti skelbiami viešai;

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28c) | perėjimo prie žiedinės ekonomikos ir efektyvesnio išteklių naudojimo teikiamos ekonominės galimybės ir nauda aplinkai yra gerai žinomos. Žingsniai, kurių reikia žiedinei ekonomikai sukurti, yra pateikti įvairiuose politikos dokumentuose ir pasiūlymuose – nuo 2012 m. gruodžio 17 d. paskelbto Europos efektyvaus išteklių naudojimo platformos manifesto dėl efektyviau išteklius naudojančios Europos ir vėliau paskelbtų politikos rekomendacijų iki 2015 m. birželio 25 d. priimto Europos Parlamento pranešimo savo iniciatyva dėl perėjimo prie žiedinės ekonomikos bei galiausiai 2015 m. gruodžio 2 d. paskelbto Komisijos žiedinės ekonomikos veiksmų plano. Visuose juose aprašomi ne tik su atliekomis susiję veiksmai, apimantys visą ciklą, todėl jais turėtų būti vadovaujamasi ne tik nustatant Sąjungos užmojus dėl atliekų teisės aktų, bet ir siekiant užtikrinti, kad būtų imtasi plačių užmojų veiksmų žiedinei ekonomikai sukurti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28c)

perėjimo prie žiedinės ekonomikos ir efektyvesnio išteklių naudojimo teikiamos ekonominės galimybės ir nauda aplinkai yra gerai žinomos. Žingsniai, kurių reikia žiedinei ekonomikai sukurti, yra pateikti įvairiuose politikos dokumentuose ir pasiūlymuose – nuo 2012 m. gruodžio 17 d. paskelbto Europos efektyvaus išteklių naudojimo platformos manifesto dėl efektyviau išteklius naudojančios Europos ir vėliau paskelbtų politikos rekomendacijų iki 2015 m. birželio 25 d. priimto Europos Parlamento pranešimo savo iniciatyva dėl perėjimo prie žiedinės ekonomikos bei galiausiai 2015 m. gruodžio 2 d. paskelbto Komisijos žiedinės ekonomikos veiksmų plano. Visuose juose aprašomi ne tik su atliekomis susiję veiksmai, apimantys visą ciklą, todėl jais turėtų būti vadovaujamasi ne tik nustatant Sąjungos užmojus dėl atliekų teisės aktų, bet ir siekiant užtikrinti, kad būtų imtasi plačių užmojų veiksmų žiedinei ekonomikai sukurti;

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28d) | moksliniai tyrimai ir inovacijos, taip pat pažangūs verslo modeliai, grindžiami efektyviu išteklių naudojimu, būtini siekiant skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos Sąjungoje, kurioje atliekos būtų laikomos nauju ištekliumi. Kad būtų pasiektas šis tikslas, reikia vykdant programą „Horizontas 2020“ prisidėti prie mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų, kuriais galima įrodyti ir pratiškai patikrinti žiedinės ekonomikos ekonominį ir aplinkosauginį tvarumą. Sykiu, laikantis sistemingo požiūrio, įgyvendinant tokius projektus galima prisidėti prie inovacijoms palankių ir lengvai įgyvendinamų teisės aktų rengimo, nes būtų nustatytas galimas reglamentavimu sukuriamas netikrumas, kliūtys ir spragos, kurie trukdo plėtoti efektyviu išteklių naudojimu grindžiamus verslo modelius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28d)

moksliniai tyrimai ir inovacijos, taip pat pažangūs verslo modeliai, grindžiami efektyviu išteklių naudojimu, būtini siekiant skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos Sąjungoje, kurioje atliekos būtų laikomos nauju ištekliumi. Kad būtų pasiektas šis tikslas, reikia vykdant programą „Horizontas 2020“ prisidėti prie mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų, kuriais galima įrodyti ir pratiškai patikrinti žiedinės ekonomikos ekonominį ir aplinkosauginį tvarumą. Sykiu, laikantis sistemingo požiūrio, įgyvendinant tokius projektus galima prisidėti prie inovacijoms palankių ir lengvai įgyvendinamų teisės aktų rengimo, nes būtų nustatytas galimas reglamentavimu sukuriamas netikrumas, kliūtys ir spragos, kurie trukdo plėtoti efektyviu išteklių naudojimu grindžiamus verslo modelius;

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28e) | 2015 m. gruodžio 2 d. Komisija pristatė ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą, siekiant skatinti Europos perėjimą prie žiedinės ekonomikos. Kadangi Komisija priėmė konkrečią ir plataus užmojo veiksmų programą su priemonėmis, apimančiomis visą ciklą, reikia papildomų priemonių tam perėjimui paspartinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28e)

2015 m. gruodžio 2 d. Komisija pristatė ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą, siekiant skatinti Europos perėjimą prie žiedinės ekonomikos. Kadangi Komisija priėmė konkrečią ir plataus užmojo veiksmų programą su priemonėmis, apimančiomis visą ciklą, reikia papildomų priemonių tam perėjimui paspartinti;

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 f konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28f) | patobulinus išteklių naudojimą būtų galima gerokai padidinti Sąjungos įmonių, valdžios institucijų ir vartotojų grynąsias santaupas ir sykiu sumažinti bendrą metinį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Todėl Komisija iki 2018 m. pabaigos turėtų pasiūlyti pagrindinį išteklių naudojimo efektyvumo rodiklį ir dalinių rodiklių suvestinę, kad būtų stebima pažanga, padaryta siekiant tikslo Sąjungos lygmeniu iki 2030 m. 30 proc. padidinti išteklių naudojimo efektyvumą, palyginti su 2014 m. lygiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28f)

patobulinus išteklių naudojimą būtų galima gerokai padidinti Sąjungos įmonių, valdžios institucijų ir vartotojų grynąsias santaupas ir sykiu sumažinti bendrą metinį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Todėl Komisija iki 2018 m. pabaigos turėtų pasiūlyti pagrindinį išteklių naudojimo efektyvumo rodiklį ir dalinių rodiklių suvestinę, kad būtų stebima pažanga, padaryta siekiant tikslo Sąjungos lygmeniu iki 2030 m. 30 proc. padidinti išteklių naudojimo efektyvumą, palyginti su 2014 m. lygiu;

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl direktyvos

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/98/EB, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl
  5 straipsnio 2 dalies, 6 straipsnio 2 dalies, 7 straipsnio 1 dalies, 11a straipsnio 2 ir 6 dalių, 26 straipsnio, 27 straipsnio 1 ir 4 dalių, 38 straipsnio 1, 2 ir 3 dalių. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/98/EB, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl
  5 straipsnio 2 dalies, 6 straipsnio 2 dalies, 7 straipsnio 1 dalies, 11a straipsnio 2 ir 6 dalių, 26 straipsnio, 27 straipsnio 1 ir 4 dalių, 38 straipsnio 1, 2 ir 3 dalių. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (29) | kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/98/EB, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl: |
| --- | --- |

(29)

kad būtų galima papildyti arba iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/98/EB, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl:

| — | išsamių sąlygų taikymo kriterijų, kuriais remiantis medžiagos ar objektai turi būti laikomi šalutiniais produktais arba nebelaikomi atliekomis, |
| --- | --- |

—

išsamių sąlygų taikymo kriterijų, kuriais remiantis medžiagos ar objektai turi būti laikomi šalutiniais produktais arba nebelaikomi atliekomis,

| — | bendrųjų reikalavimų, kurių turi laikytis valstybės narės, kai priima techninius reglamentus dėl nebelaikymo atliekomis statuso, |
| --- | --- |

—

bendrųjų reikalavimų, kurių turi laikytis valstybės narės, kai priima techninius reglamentus dėl nebelaikymo atliekomis statuso,

| — | atliekų sąrašo nustatymo, |
| --- | --- |

—

atliekų sąrašo nustatymo,

| — | suderintų kriterijų, kurių reikia laikytis, kai nustatomi gamintojų mokami finansiniai įnašai, siekiant prisiimti didesnę gamintojo atsakomybę, sumoduliuoti pagal realias produktų gyvavimo ciklo pabaigos sąnaudas, |
| --- | --- |

—

suderintų kriterijų, kurių reikia laikytis, kai nustatomi gamintojų mokami finansiniai įnašai, siekiant prisiimti didesnę gamintojo atsakomybę, sumoduliuoti pagal realias produktų gyvavimo ciklo pabaigos sąnaudas,

| — | atliekų susidarymo mažinimo ir atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimo pažangos vertinimo rodiklių, |
| --- | --- |

—

atliekų susidarymo mažinimo ir atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimo pažangos vertinimo rodiklių,

| — | bendros vienodo maisto atliekų lygių matavimo metodikos, įskaitant būtinuosius kokybės reikalavimus, |
| --- | --- |

—

bendros vienodo maisto atliekų lygių matavimo metodikos, įskaitant būtinuosius kokybės reikalavimus,

| — | bendros vienodo į jūrą išmetamų dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių kiekio matavimo metodikos, įskaitant būtinuosius kokybės reikalavimus, |
| --- | --- |

—

bendros vienodo į jūrą išmetamų dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių kiekio matavimo metodikos, įskaitant būtinuosius kokybės reikalavimus,

| — | būtinųjų kokybės ir veiklos reikalavimų, siekiant nustatyti pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus ir galutinio perdirbimo veiklos vykdytojus, įskaitant specialias duomenų rinkimo, atsekamumo, tikrinimo ir pateikimo taisykles, |
| --- | --- |

—

būtinųjų kokybės ir veiklos reikalavimų, siekiant nustatyti pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus ir galutinio perdirbimo veiklos vykdytojus, įskaitant specialias duomenų rinkimo, atsekamumo, tikrinimo ir pateikimo taisykles,

| — | bendros metalų, kurie perdirbti vykdant šiukšlių deginimą arba bendrą atliekų deginimą, svorio apskaičiavimo metodikos, įskaitant perdirbtų metalų kokybės kriterijus, |
| --- | --- |

—

bendros metalų, kurie perdirbti vykdant šiukšlių deginimą arba bendrą atliekų deginimą, svorio apskaičiavimo metodikos, įskaitant perdirbtų metalų kokybės kriterijus,

| — | Direktyvos 2008/98/EB I priede išvardytų D2, D3, D4, D6, D7 ir D12 atliekų šalinimo operacijų techninių kriterijų ir vykdymo procedūrų ir, jei tikslinga, draudimo vykdyti tokias operacijas, jeigu jos neatitinka tam tikrų su žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga susijusių kriterijų, |
| --- | --- |

—

Direktyvos 2008/98/EB I priede išvardytų D2, D3, D4, D6, D7 ir D12 atliekų šalinimo operacijų techninių kriterijų ir vykdymo procedūrų ir, jei tikslinga, draudimo vykdyti tokias operacijas, jeigu jos neatitinka tam tikrų su žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga susijusių kriterijų,

| — | minimalių techninių tvarkymo veiklos, kuriai pagal Direktyvą 2008/98/EB reikia leidimo, standartų, kai esama įrodymų, kad tokie standartai būtų naudingi siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką, |
| --- | --- |

—

minimalių techninių tvarkymo veiklos, kuriai pagal Direktyvą 2008/98/EB reikia leidimo, standartų, kai esama įrodymų, kad tokie standartai būtų naudingi siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką,

| — | minimalių veiklos, kuriai pagal Direktyvą 2008/98/EB reikia registracijos, standartų, kai esama įrodymų, kad tokie standartai būtų naudingi siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką arba išvengti vidaus rinkos veikimo trikdžių, |
| --- | --- |

—

minimalių veiklos, kuriai pagal Direktyvą 2008/98/EB reikia registracijos, standartų, kai esama įrodymų, kad tokie standartai būtų naudingi siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką arba išvengti vidaus rinkos veikimo trikdžių,

| — | Direktyvos 2008/98/EB II priedo R1 punkte nurodyto deginimo įrenginiams skirtos formulės taikymo specifikacijų, |
| --- | --- |

—

Direktyvos 2008/98/EB II priedo R1 punkte nurodyto deginimo įrenginiams skirtos formulės taikymo specifikacijų,

| — | duomenų rinkimo ir tvarkymo metodikos, duomenų rinkimo organizavimo tvarkos ir duomenų šaltinių, taip pat valstybių narių Komisijai teikiamų duomenų apie maisto atliekų kiekio mažinimo ir į jūrą išmetamų šiukšlių kiekio mažinimo, parengimo pakartotiniam naudojimui, perdirbimo ir užpildymo, alyvų atliekų tikslų įgyvendinimą formato ir |
| --- | --- |

—

duomenų rinkimo ir tvarkymo metodikos, duomenų rinkimo organizavimo tvarkos ir duomenų šaltinių, taip pat valstybių narių Komisijai teikiamų duomenų apie maisto atliekų kiekio mažinimo ir į jūrą išmetamų šiukšlių kiekio mažinimo, parengimo pakartotiniam naudojimui, perdirbimo ir užpildymo, alyvų atliekų tikslų įgyvendinimą formato ir

| — | Direktyvos 2008/98/EB I–V priedų pritaikymo prie mokslo ir technikos pažangos. |
| --- | --- |

—

Direktyvos 2008/98/EB I–V priedų pritaikymo prie mokslo ir technikos pažangos.

Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turi gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turi būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2008/98/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai dėl
  9 straipsnio 4 ir 5 dalių, 33 straipsnio 2 dalies, 35 straipsnio 5 dalies ir 37 straipsnio 6 dalies
  .
  Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011

   (19)

  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2008/98/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai dėl
  9 straipsnio 4 ir 5 dalių, 33 straipsnio 2 dalies, 35 straipsnio 5 dalies ir 37 straipsnio 6 dalies
  .
  Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011

   (19)

  .

| (30) | siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2008/98/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai dėl: |
| --- | --- |

(30)

siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2008/98/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai dėl:

| — | informacijos apie atliekų tvarkymo planų ir atliekų tvarkymo programų priėmimą ir esminius patikslinimus pateikimo formato ir |
| --- | --- |

—

informacijos apie atliekų tvarkymo planų ir atliekų tvarkymo programų priėmimą ir esminius patikslinimus pateikimo formato ir

| — | minimalių elektroninių pavojingų atliekų registrų veikimo sąlygų. |
| --- | --- |

—

minimalių elektroninių pavojingų atliekų registrų veikimo sąlygų.

Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (19)

  .

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl direktyvos

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. gerinti atliekų tvarkymą Sąjungoje tokiu būdu padedant apsaugoti bei išsaugoti aplinką ir gerinti jos kokybę, užtikrinti vandenynų gerą būklę ir jūros gėrybių saugą mažinant jūros taršą šiukšlėmis, taip pat apdairiai ir racionaliai naudoti gamtos išteklius visoje Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl priemonių masto poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. gerinti atliekų tvarkymą Sąjungoje tokiu būdu padedant apsaugoti bei išsaugoti aplinką ir gerinti jos kokybę, užtikrinti vandenynų gerą būklę ir jūros gėrybių saugą mažinant jūros taršą šiukšlėmis, taip pat apdairiai ir racionaliai naudoti gamtos išteklius visoje Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl priemonių masto poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

| (33) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. gerinti atliekų tvarkymą Sąjungoje tokiu būdu padedant apsaugoti bei išsaugoti aplinką ir gerinti jos kokybę, užtikrinti vandenynų gerą būklę ir jūros gėrybių saugą mažinant jūros taršą šiukšlėmis, taip pat apdairiai
  , mažiau
  ir racionaliai naudoti gamtos išteklius visoje Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl priemonių masto poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(33)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. gerinti atliekų tvarkymą Sąjungoje tokiu būdu padedant apsaugoti bei išsaugoti aplinką ir gerinti jos kokybę, užtikrinti vandenynų gerą būklę ir jūros gėrybių saugą mažinant jūros taršą šiukšlėmis, taip pat apdairiai
  , mažiau
  ir racionaliai naudoti gamtos išteklius visoje Sąjungoje, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl priemonių masto poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl direktyvos

33 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (33a) | valstybės narės turėtų užtikrinti aukštą darbuotojų sveikatos ir saugos lygį gamybos, perdirbimo, taisymo ir parengimo pakartotiniam naudojimui ir atliekų sektoriuose, atsižvelgdamos į konkrečius pavojus, kuriuos šiuose sektoriuose patiria darbuotojai, ir turėtų užtikrinti, kad šioje srityje galiojantys Sąjungos teisės aktai būtų tinkamai įgyvendinami ir vykdomi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33a)

valstybės narės turėtų užtikrinti aukštą darbuotojų sveikatos ir saugos lygį gamybos, perdirbimo, taisymo ir parengimo pakartotiniam naudojimui ir atliekų sektoriuose, atsižvelgdamos į konkrečius pavojus, kuriuos šiuose sektoriuose patiria darbuotojai, ir turėtų užtikrinti, kad šioje srityje galiojantys Sąjungos teisės aktai būtų tinkamai įgyvendinami ir vykdomi;

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

33 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (33b) | ši direktyva priimta atsižvelgiant į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros išdėstytus įsipareigojimus ir ji turėtų būti įgyvendinama ir taikoma vadovaujantis tame susitarime išdėstytomis gairėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33b)

ši direktyva priimta atsižvelgiant į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros išdėstytus įsipareigojimus ir ji turėtų būti įgyvendinama ir taikoma vadovaujantis tame susitarime išdėstytomis gairėmis;

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

1 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

(-1)

Šia direktyva nustatomos priemonės, skirtos apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą užkertant kelią atliekų susidarymo ir tvarkymo žalingam poveikiui ar sumažinant jį ir sumažinant išteklių naudojimo bendrą poveikį bei padidinant tokio naudojimo veiksmingumą.

| | „Šia direktyva nustatomos priemonės, skirtos apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą užkertant kelią atliekų
  susidarymui, atliekų
  susidarymo ir tvarkymo žalingam poveikiui ar sumažinant jį ir sumažinant išteklių naudojimo bendrą poveikį bei padidinant tokio naudojimo veiksmingumą
  , nes tai itin svarbu siekiant pereiti prie žiedinės ekonomikos ir užtikrinti ilgalaikį Sąjungos konkurencingumą
  .“; |
| --- | --- |

„Šia direktyva nustatomos priemonės, skirtos apsaugoti aplinką ir žmonių sveikatą užkertant kelią atliekų
  susidarymui, atliekų
  susidarymo ir tvarkymo žalingam poveikiui ar sumažinant jį ir sumažinant išteklių naudojimo bendrą poveikį bei padidinant tokio naudojimo veiksmingumą
  , nes tai itin svarbu siekiant pereiti prie žiedinės ekonomikos ir užtikrinti ilgalaikį Sąjungos konkurencingumą
  .“;

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto a papunktis

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 1 a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „1a. | „komunalinės atliekos“ – tai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

„1a.

„komunalinės atliekos“ – tai:

| „1a. | „komunalinės atliekos“ – tai: |
| --- | --- |

„1a.

„komunalinės atliekos“ – tai:

| a) | mišrios ir atskirai surinktos namų ūkių atliekos, įskaitant |
| --- | --- |

a)

mišrios ir atskirai surinktos namų ūkių atliekos, įskaitant

| a) | mišrios ir atskirai surinktos namų ūkių atliekos, įskaitant |
| --- | --- |

a)

mišrios ir atskirai surinktos namų ūkių atliekos, įskaitant

| | — | popierių ir kartoną, stiklą, metalus, plastiką, biologines atliekas, medieną, tekstilę, elektros ir elektroninės įrangos atliekas, baterijų ir akumuliatorių atliekas; |
| --- | --- | --- |

—

popierių ir kartoną, stiklą, metalus, plastiką, biologines atliekas, medieną, tekstilę, elektros ir elektroninės įrangos atliekas, baterijų ir akumuliatorių atliekas;

| | — | popierių ir kartoną, stiklą, metalus, plastiką, biologines atliekas, medieną, tekstilę, elektros ir elektroninės įrangos atliekas, baterijų ir akumuliatorių atliekas; |
| --- | --- | --- |

—

popierių ir kartoną, stiklą, metalus, plastiką, biologines atliekas, medieną, tekstilę, elektros ir elektroninės įrangos atliekas, baterijų ir akumuliatorių atliekas;

| | — | stambiąsias atliekas, įskaitant
  buitinius prietaisus,
  čiužinius, baldus; |
| --- | --- | --- |

—

stambiąsias atliekas, įskaitant
  buitinius prietaisus,
  čiužinius, baldus;

| | — | stambiąsias atliekas, įskaitant čiužinius
  ir
  baldus; |
| --- | --- | --- |

—

stambiąsias atliekas, įskaitant čiužinius
  ir
  baldus;

| | — | sodo ir daržo atliekas, įskaitant lapus, nupjautą žolę; |
| --- | --- | --- |

—

sodo ir daržo atliekas, įskaitant lapus, nupjautą žolę;

| | — | sodo ir daržo atliekas, įskaitant lapus, nupjautą žolę; |
| --- | --- | --- |

—

sodo ir daržo atliekas, įskaitant lapus, nupjautą žolę;

| b) | mišrios ir atskirai surinktos atliekos iš
  kitų šaltinių
  , kurios savo pobūdžiu, sudėtimi
  ir kiekiu
  panašios į namų ūkių atliekas; |
| --- | --- |

b)

mišrios ir atskirai surinktos atliekos iš
  kitų šaltinių
  , kurios savo pobūdžiu, sudėtimi
  ir kiekiu
  panašios į namų ūkių atliekas;

| b) | mišrios ir atskirai surinktos atliekos iš
  mažųjų įmonių
  ,
  biuro pastatų ir įstaigų, įskaitant mokyklas, ligonines ir viešojo sektoriaus institucijų pastatus,
  kurios savo pobūdžiu
  ir
  sudėtimi panašios į namų ūkių atliekas; |
| --- | --- |

b)

mišrios ir atskirai surinktos atliekos iš
  mažųjų įmonių
  ,
  biuro pastatų ir įstaigų, įskaitant mokyklas, ligonines ir viešojo sektoriaus institucijų pastatus,
  kurios savo pobūdžiu
  ir
  sudėtimi panašios į namų ūkių atliekas;

| c) | prekyviečių ir gatvių valymo atliekos, įskaitant gatvių sąšlavas, šiukšlių dėžių turinį, parkų ir sodų priežiūros atliekas. |
| --- | --- |

c)

prekyviečių ir gatvių valymo atliekos, įskaitant gatvių sąšlavas, šiukšlių dėžių turinį, parkų ir sodų priežiūros atliekas.

| c) | prekyviečių ir gatvių valymo atliekos, įskaitant gatvių sąšlavas, šiukšlių dėžių turinį, parkų ir sodų priežiūros atliekas. |
| --- | --- |

c)

prekyviečių ir gatvių valymo atliekos, įskaitant gatvių sąšlavas, šiukšlių dėžių turinį, parkų ir sodų priežiūros atliekas.

Komunalinės atliekos neapima kanalizacijos ir nuotekų valymo atliekų, įskaitant nuotekų dumblą, ir statybos bei griovimo atliekų;“;

Komunalinės atliekos neapima kanalizacijos ir nuotekų valymo atliekų, įskaitant nuotekų dumblą, ir statybos bei griovimo atliekų.

Šioje direktyvoje pateikta komunalinių atliekų apibrėžtis taikytina nepriklausomai nuo privačiojo ar viešojo atliekų tvarkytojo statuso;“;

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto a a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 1 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | įterpiamas šis punktas:










  „1b. | „komercinės ir pramoninės veiklos atliekos“ – tai mišrios ir atskirai surinktos komercinės ir pramoninės veiklos ir (arba) patalpų atliekos.



  Komercinės ir pramoninės veiklos atliekos neapima komunalinių atliekų, statybos ir griovimo atliekų, taip pat kanalizacijos ir nuotekų valymo atliekų, įskaitant nuotekų dumblą;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

aa)

įterpiamas šis punktas:

„1b.

Komercinės ir pramoninės veiklos atliekos neapima komunalinių atliekų, statybos ir griovimo atliekų, taip pat kanalizacijos ir nuotekų valymo atliekų, įskaitant nuotekų dumblą;“;

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 2 a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2a. | „nepavojingos atliekos“ – atliekos, kurios
  neturi nė vienos iš III priede išvardytų pavojingų savybių
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.

„nepavojingos atliekos“ – atliekos, kurios
  neturi nė vienos iš III priede išvardytų pavojingų savybių
  ;

| 2a. | „nepavojingos atliekos“ – atliekos, kurios
  neįtrauktos į šio straipsnio 2 punktą
  ; |
| --- | --- |

2a.

„nepavojingos atliekos“ – atliekos, kurios
  neįtrauktos į šio straipsnio 2 punktą
  ;

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | „biologinės atliekos“ – biologiškai skaidžios sodų ir parkų atliekos, namų ūkių, restoranų, viešojo maitinimo įstaigų ir mažmeninės prekybos punktų maisto ir virtuvės atliekos, panašios atliekos iš maisto perdirbimo įmonių ir kitos tokiomis pat biologinio skaidumo savybėmis pasižyminčios
  panašaus pobūdžio, sudėties ir kiekio
  atliekos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.

„biologinės atliekos“ – biologiškai skaidžios sodų ir parkų atliekos, namų ūkių, restoranų, viešojo maitinimo įstaigų ir mažmeninės prekybos punktų maisto ir virtuvės atliekos, panašios atliekos iš maisto perdirbimo įmonių ir kitos tokiomis pat biologinio skaidumo savybėmis pasižyminčios
  panašaus pobūdžio, sudėties ir kiekio
  atliekos;

| 4. | „biologinės atliekos“ – biologiškai skaidžios sodų ir parkų atliekos, namų ūkių, restoranų, viešojo maitinimo įstaigų ir mažmeninės prekybos punktų maisto ir virtuvės atliekos, panašios atliekos iš maisto perdirbimo įmonių ir kitos tokiomis pat biologinio skaidumo
  ir kompostavimo
  savybėmis pasižyminčios atliekos;“; |
| --- | --- |

4.

„biologinės atliekos“ – biologiškai skaidžios sodų ir parkų atliekos, namų ūkių, restoranų, viešojo maitinimo įstaigų ir mažmeninės prekybos punktų maisto ir virtuvės atliekos, panašios atliekos iš maisto perdirbimo įmonių ir kitos tokiomis pat biologinio skaidumo
  ir kompostavimo
  savybėmis pasižyminčios atliekos;“;

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto d a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 9 punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | 9 punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

da)

9 punktas pakeičiamas taip:

| 9. | „atliekų tvarkymas“ – atliekų surinkimas, vežimas, naudojimas ir šalinimas, taip pat tokių operacijų priežiūra ir šalinimo vietų vėlesnė priežiūra, įskaitant prekiautojo ar tarpininko tokio pobūdžio veiksmus; |
| --- | --- |

9.

„atliekų tvarkymas“ – atliekų surinkimas, vežimas, naudojimas ir šalinimas, taip pat tokių operacijų priežiūra ir šalinimo vietų vėlesnė priežiūra, įskaitant prekiautojo ar tarpininko tokio pobūdžio veiksmus;

| | „9. | „atliekų tvarkymas“ – atliekų surinkimas, vežimas,
  rūšiavimas,
  naudojimas ir šalinimas, taip pat tokių operacijų priežiūra ir šalinimo vietų vėlesnė priežiūra, įskaitant prekiautojo ar tarpininko tokio pobūdžio veiksmus;“; |
| --- | --- | --- |

„9.

„atliekų tvarkymas“ – atliekų surinkimas, vežimas,
  rūšiavimas,
  naudojimas ir šalinimas, taip pat tokių operacijų priežiūra ir šalinimo vietų vėlesnė priežiūra, įskaitant prekiautojo ar tarpininko tokio pobūdžio veiksmus;“;

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto d b papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 11 punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | 11 punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

db)

11 punktas pakeičiamas taip:

| 11. | „atskiras surinkimas“ – atliekų surinkimas, kai atliekų srautai atskiriami atsižvelgiant į atliekų rūšį ir pobūdį, taip palengvinant jų specialų apdorojimą; |
| --- | --- |

11.

„atskiras surinkimas“ – atliekų surinkimas, kai atliekų srautai atskiriami atsižvelgiant į atliekų rūšį ir pobūdį, taip palengvinant jų specialų apdorojimą;

| „11. | „atskiras surinkimas“ – atliekų surinkimas, kai atliekų srautai atskiriami atsižvelgiant į atliekų rūšį ir pobūdį, taip palengvinant jų specialų apdorojimą
  , ir ypač parengimo pakartotiniam naudojimui ar perdirbimo operacijas
  ;“; |
| --- | --- |

„11.

„atskiras surinkimas“ – atliekų surinkimas, kai atliekų srautai atskiriami atsižvelgiant į atliekų rūšį ir pobūdį, taip palengvinant jų specialų apdorojimą
  , ir ypač parengimo pakartotiniam naudojimui ar perdirbimo operacijas
  ;“;

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto e papunktis

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 16 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 16. | „parengimas pakartotiniam naudojimui“ – naudojimo operacija – tikrinimas, valymas arba taisymas, – kurios metu
  atliekos,
  produktai ar produktų sudėtinės dalys, kuriuos surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas
  arba kurie surinkti taikant užstato ir supirkimo sistemą
  , paruošiami taip, kad galėtų būti vėl panaudojami be jokio kito išankstinio apdirbimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

16.

„parengimas pakartotiniam naudojimui“ – naudojimo operacija – tikrinimas, valymas arba taisymas, – kurios metu
  atliekos,
  produktai ar produktų sudėtinės dalys, kuriuos surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas
  arba kurie surinkti taikant užstato ir supirkimo sistemą
  , paruošiami taip, kad galėtų būti vėl panaudojami be jokio kito išankstinio apdirbimo;

| 16. | „parengimas pakartotiniam naudojimui“ – naudojimo operacija – tikrinimas, valymas arba taisymas, – kurios metu
  atliekomis tapę
  produktai ar produktų sudėtinės dalys, kuriuos surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas, paruošiami taip, kad galėtų būti vėl panaudojami be jokio kito išankstinio apdirbimo;“; |
| --- | --- |

16.

„parengimas pakartotiniam naudojimui“ – naudojimo operacija – tikrinimas, valymas arba taisymas, – kurios metu
  atliekomis tapę
  produktai ar produktų sudėtinės dalys, kuriuos surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas, paruošiami taip, kad galėtų būti vėl panaudojami be jokio kito išankstinio apdirbimo;“;

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto e a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 16 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | įterpiamas šis punktas:










  „16a.„ | parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas“ – įmonė, tvarkanti atliekas ir dirbanti parengimo pakartotiniam naudojimui proceso grandinėje pagal taikytinas taisykles;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ea)

įterpiamas šis punktas:

„16a.„

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto e b papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 16 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | įterpiamas šis punktas:










  „16b.„ | pakartotinė gamyba“ – produkto būklės pakeitimas pakartotinai panaudojant, atnaujinant ir pakeičiant sudedamąsias dalis taip, kad produktas atrodytų kaip naujas;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

eb)

įterpiamas šis punktas:

„16b.„

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto e c papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 17 punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ec) | 17 punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

ec)

17 punktas pakeičiamas taip:

| 17. | „perdirbimas“ – bet kokia naudojimo operacija, kuria atliekų medžiagos perdirbamos į produktus ar medžiagas, panaudojamas pirminiais ar kitais tikslais. Ji apima
  organinių medžiagų
  perdirbimą, tačiau neapima naudojimo energijai gauti ir perdirbimo į medžiagas, kurios turi būti naudojamos kaip kuras ar užpildymo operacijoms; |
| --- | --- |

17.

„perdirbimas“ – bet kokia naudojimo operacija, kuria atliekų medžiagos perdirbamos į produktus ar medžiagas, panaudojamas pirminiais ar kitais tikslais. Ji apima
  organinių medžiagų
  perdirbimą, tačiau neapima naudojimo energijai gauti ir perdirbimo į medžiagas, kurios turi būti naudojamos kaip kuras ar užpildymo operacijoms;

| „17. | „perdirbimas“ – bet kokia naudojimo operacija, kuria atliekų medžiagos perdirbamos į produktus ar medžiagas, panaudojamas pirminiais ar kitais tikslais. Ji apima
  organinį
  perdirbimą, tačiau neapima naudojimo energijai gauti ir perdirbimo į medžiagas, kurios turi būti naudojamos kaip kuras ar užpildymo operacijoms;“; |
| --- | --- |

„17.

„perdirbimas“ – bet kokia naudojimo operacija, kuria atliekų medžiagos perdirbamos į produktus ar medžiagas, panaudojamas pirminiais ar kitais tikslais. Ji apima
  organinį
  perdirbimą, tačiau neapima naudojimo energijai gauti ir perdirbimo į medžiagas, kurios turi būti naudojamos kaip kuras ar užpildymo operacijoms;“;

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto e d papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio - 17 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ed) | įterpiamas šis punktas:










  „- 17a. | „organinis perdirbimas“ – aerobinis ar anaerobinis biologiškai skaidžių atliekų apdorojimas arba bet koks kitoks jų tvarkymas, kurį taikant gaunami produktai ar medžiagos. Mechaninis biologinis apdorojimas ir šalinimas sąvartyne nelaikomi organinio perdirbimo forma;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ed)

įterpiamas šis punktas:

„- 17a.

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto f papunktis

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 17 a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 17a. | „galutinio perdirbimo procesas“ – perdirbimo procesas, prasidedantis, kai su atliekomis nebereikia atlikti jokios mechaninės rūšiavimo operacijos ir jos
  perduodamos į gamybą ir
  faktiškai perdirbamos į produktus arba medžiagas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

17a.

„galutinio perdirbimo procesas“ – perdirbimo procesas, prasidedantis, kai su atliekomis nebereikia atlikti jokios mechaninės rūšiavimo operacijos ir jos
  perduodamos į gamybą ir
  faktiškai perdirbamos į produktus arba medžiagas;

| 17a. | „galutinio perdirbimo procesas“ – perdirbimo procesas, prasidedantis, kai su atliekomis nebereikia atlikti jokios mechaninės rūšiavimo operacijos ir jos faktiškai perdirbamos į produktus arba medžiagas; |
| --- | --- |

17a.

„galutinio perdirbimo procesas“ – perdirbimo procesas, prasidedantis, kai su atliekomis nebereikia atlikti jokios mechaninės rūšiavimo operacijos ir jos faktiškai perdirbamos į produktus arba medžiagas;

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto f papunktis

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 17 b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 17b. | „užpildymas“ – bet kuri naudojimo operacija, kai tam tinkamos atliekos naudojamos iškastoms vietoms užpildyti, taip pat inžineriniais tikslais kraštovaizdžiui formuoti ar statybose, taip jomis pakeičiant neatliekines medžiagas, kurios antraip būtų naudojamos tuo tikslu;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

17b.

„užpildymas“ – bet kuri naudojimo operacija, kai tam tinkamos atliekos naudojamos iškastoms vietoms užpildyti, taip pat inžineriniais tikslais kraštovaizdžiui formuoti ar statybose, taip jomis pakeičiant neatliekines medžiagas, kurios antraip būtų naudojamos tuo tikslu;“;

| 17b. | „užpildymas“ – bet kuri naudojimo operacija,
  išskyrus perdirbimą,
  kai tam tinkamos
  nepavojingos inertinės ar kitos nepavojingos
  atliekos naudojamos iškastoms vietoms užpildyti, taip pat inžineriniais tikslais kraštovaizdžiui formuoti ar statybose, taip jomis pakeičiant neatliekines medžiagas, kurios antraip būtų naudojamos tuo tikslu
  , jeigu naudojami tik tokie atliekų kiekiai, kurie visiškai būtini iškastų vietų užpildymo ar inžineriniais tikslais
  ; |
| --- | --- |

17b.

„užpildymas“ – bet kuri naudojimo operacija,
  išskyrus perdirbimą,
  kai tam tinkamos
  nepavojingos inertinės ar kitos nepavojingos
  atliekos naudojamos iškastoms vietoms užpildyti, taip pat inžineriniais tikslais kraštovaizdžiui formuoti ar statybose, taip jomis pakeičiant neatliekines medžiagas, kurios antraip būtų naudojamos tuo tikslu
  , jeigu naudojami tik tokie atliekų kiekiai, kurie visiškai būtini iškastų vietų užpildymo ar inžineriniais tikslais
  ;

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto f a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 17 c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | įterpiamas šis punktas:










  „17c. | „skiedimas“ – atliekų ir vienos ar daugiau kitų medžiagų ar atliekų maišymas vienos ar daugiau atliekų sudedamųjų dalių koncentracijai sumažinti neatliekant cheminio perdirbimo, kad būtų galima atskiestas atliekas išgabenti tvarkyti arba perdirbti, jeigu tai draudžiama daryti, kai atliekos neatskiestos.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

fa)

įterpiamas šis punktas:

„17c.

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 punkto f b papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 20 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fb) | įterpiamas šis punktas:










  „20a. | „nukenksminimas“ – bet kokia operacija, kurią sudaro nepageidaujamų pavojingų sudedamųjų dalių ar teršalų pašalinimas arba apdorojimas, siekiant juos sunaikinti.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

fb)

įterpiamas šis punktas:

„20a.

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto f c papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 20 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fc) | įterpiamas šis punktas:










  „20b. | „rūšiavimas“ – tai bet kokia atliekų tvarkymo operacija, kurią vykdant surinktos atliekos suskirstomos į skirtingas grupes ir pogrupius;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

fc)

įterpiamas šis punktas:

„20b.

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto f d papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 20 c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fd) | įterpiamas šis punktas:










  „20c. | „šiukšlės“ – tyčia ar dėl aplaidumo netinkamai į aplinką viešai prieinamose vietose išmestos smulkios atliekos;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

fd)

įterpiamas šis punktas:

„20c.

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto f e papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 20 d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fe) | įterpiamas šis punktas:










  „20d. | „maisto atliekos“ – tai valgomi ar nebevalgomi žmonėms skirti maisto produktai, pašalinti iš gamybos arba tiekimo grandinės, siekiant juos išmesti, įskaitant pirminės gamybos, perdirbimo, gamybos, vežimo, sandėliavimo, mažmeninės prekybos ir vartotojų lygmenis, išskyrus pirminės gamybos nuostolius;“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

fe)

įterpiamas šis punktas:

„20d.

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto f f papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

3 straipsnio 20 e punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ff) | įterpiamas šis punktas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ff)

įterpiamas šis punktas:

| „20e. | „galutinės atliekos“ – tvarkymo arba naudojimo, įskaitant perdirbimą, operacijų metu susidariusios atliekos, kurių negalima toliau naudoti ir kurios dėl to turi būti pašalintos;“; |
| --- | --- |

„20e.

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | 4 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2a)

2.   Taikydamos 1 dalyje nurodytą atliekų hierarchiją valstybės narės imasi priemonių paskatinti naudoti tas galimybes, kurių rezultatas visais požiūriais palankiausias aplinkai. Todėl gali būti reikalingi konkretūs, hierarchijoje neišsitenkantys atliekų srautai, kai tai pagrindžiama gyvavimo ciklo samprata, aprėpiančia bendrą tokių atliekų susidarymo ir tvarkymo poveikį.

| | „2.   Taikydamos 1 dalyje nurodytą atliekų hierarchiją valstybės narės imasi priemonių paskatinti naudoti tas galimybes, kurių rezultatas visais požiūriais palankiausias aplinkai. Todėl gali būti reikalingi konkretūs, hierarchijoje neišsitenkantys atliekų srautai, kai tai pagrindžiama gyvavimo ciklo samprata, aprėpiančia bendrą tokių atliekų susidarymo ir tvarkymo poveikį.
  Tam gali prireikti, kad prieš tolesnį tvarkymą būtų atliktas tam tikrų atliekų nukenksminimas.“; |
| --- | --- |

„2.   Taikydamos 1 dalyje nurodytą atliekų hierarchiją valstybės narės imasi priemonių paskatinti naudoti tas galimybes, kurių rezultatas visais požiūriais palankiausias aplinkai. Todėl gali būti reikalingi konkretūs, hierarchijoje neišsitenkantys atliekų srautai, kai tai pagrindžiama gyvavimo ciklo samprata, aprėpiančia bendrą tokių atliekų susidarymo ir tvarkymo poveikį.
  Tam gali prireikti, kad prieš tolesnį tvarkymą būtų atliktas tam tikrų atliekų nukenksminimas.“;

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2008/98/EB

4 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės tinkamomis ekonominėmis priemonėmis skatina laikytis atliekų hierarchijos. | 3.   Valstybės narės tinkamomis ekonominėmis
  ir kitomis
  priemonėmis skatina laikytis atliekų hierarchijos.
  Tos priemonės gali apimti IVa priede nurodytas priemones, siekiant paskatinti įgyvendinti 29 straipsnyje nurodytas atliekų prevencijos programas ir remti veiklą, kurios tikslas – pasiekti 11 straipsnio 2 dalyje nustatytus parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus, kad būtų panaudojama kuo daugiau antrinių žaliavų ir kompensuojamas sąnaudų, palyginti su pirminių žaliavų naudojimo sąnaudomis, skirtumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės tinkamomis ekonominėmis priemonėmis skatina laikytis atliekų hierarchijos.

3.   Valstybės narės tinkamomis ekonominėmis
  ir kitomis
  priemonėmis skatina laikytis atliekų hierarchijos.
  Tos priemonės gali apimti IVa priede nurodytas priemones, siekiant paskatinti įgyvendinti 29 straipsnyje nurodytas atliekų prevencijos programas ir remti veiklą, kurios tikslas – pasiekti 11 straipsnio 2 dalyje nustatytus parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus, kad būtų panaudojama kuo daugiau antrinių žaliavų ir kompensuojamas sąnaudų, palyginti su pirminių žaliavų naudojimo sąnaudomis, skirtumas.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2008/98/EB

4 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės Komisijai praneša apie konkrečias pagal šią dalį nustatytas priemones iki [įrašyti datą, kuri yra aštuoniolika mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo] ir po to kas
  penkerius
  metus.“; | Valstybės narės Komisijai praneša apie konkrečias pagal šią dalį nustatytas priemones iki [įrašyti datą, kuri yra aštuoniolika mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo] ir po to kas
  trejus
  metus.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės Komisijai praneša apie konkrečias pagal šią dalį nustatytas priemones iki [įrašyti datą, kuri yra aštuoniolika mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo] ir po to kas
  penkerius
  metus.“;

penkerius

Valstybės narės Komisijai praneša apie konkrečias pagal šią dalį nustatytas priemones iki [įrašyti datą, kuri yra aštuoniolika mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo] ir po to kas
  trejus
  metus.“;

trejus

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a) | 4 straipsnis papildomas šia pastraipa:




  „3a.
     
  Valstybės narės sukuria mokesčių sistemas, siekdamos užtikrinti šiai direktyvai įgyvendinti būtinos komunalinių atliekų tvarkymo infrastruktūros finansavimą.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)

3a)

4 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„3a.
     
  Valstybės narės sukuria mokesčių sistemas, siekdamos užtikrinti šiai direktyvai įgyvendinti būtinos komunalinių atliekų tvarkymo infrastruktūros finansavimą.“;

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 b punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

4 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b) | 4 straipsnis papildomas šia pastraipa:




  „3b.
     
  Valstybės narės laikosi atliekų hierarchijos, siekdamos paspartinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos. To siekdamos, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013

   (1a)

  valstybės narės laikosi atliekų hierarchijos, kai skirsto bet kokias Sąjungos lėšas, ir, darydamos investicijas į atliekų tvarkymo infrastruktūrą, teikia pirmenybę prevencijai, pakartotiniam naudojimui, parengimui pakartotinai naudoti ir perdirbimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b)

3b)

4 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„3b.
     
  Valstybės narės laikosi atliekų hierarchijos, siekdamos paspartinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos. To siekdamos, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013

   (1a)

  valstybės narės laikosi atliekų hierarchijos, kai skirsto bet kokias Sąjungos lėšas, ir, darydamos investicijas į atliekų tvarkymo infrastruktūrą, teikia pirmenybę prevencijai, pakartotiniam naudojimui, parengimui pakartotinai naudoti ir perdirbimui.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 c punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

4 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3c) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c)

3c)

įterpiamas šis straipsnis:

„4a straipsnis

„4a straipsnis

Maisto atliekų hierarchija

Maisto atliekų hierarchija

1.   
  Atliekų prevencijos ir tvarkymo srities teisės aktuose ir politikoje prioritetų eiliškumas nustatomas pagal šią specialią maisto atliekų hierarchiją:

| a) | šaltinio prevencija; |
| --- | --- |

a)

šaltinio prevencija;

šaltinio prevencija;

| b) | valgomų maisto produktų išsaugojimas, pirmenybę teikiant žmonėms skirtam maistui, o ne gyvūnų pašarams ar perdirbimui į ne maisto produktus; |
| --- | --- |

b)

valgomų maisto produktų išsaugojimas, pirmenybę teikiant žmonėms skirtam maistui, o ne gyvūnų pašarams ar perdirbimui į ne maisto produktus;

valgomų maisto produktų išsaugojimas, pirmenybę teikiant žmonėms skirtam maistui, o ne gyvūnų pašarams ar perdirbimui į ne maisto produktus;

| c) | organinis perdirbimas; |
| --- | --- |

c)

organinis perdirbimas;

organinis perdirbimas;

| d) | energijos gamyba iš atliekų; |
| --- | --- |

d)

energijos gamyba iš atliekų;

energijos gamyba iš atliekų;

| e) | šalinimas. |
| --- | --- |

e)

šalinimas.

šalinimas.

2.   
  Maisto atliekų prevencijos tikslu valstybės narės teikia paskatas, pavyzdžiui, nustato savanoriškus susitarimus, sudaro palankesnes sąlygas dovanoti maistą arba, kai tinkama, taiko finansines ar fiskalines priemones.“;

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 4 punkto a papunktis

Direktyva 2008/98/EB

5 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Valstybės narės užtikrina, kad
  medžiaga ar objektas, gaunamas gamybos procese, kurio pirminis tikslas nėra šios medžiagos ar šio objekto gamyba,
  būtų
  laikomas ne atliekomis, o šalutiniu produktu, jei įvykdomos šios sąlygos:“; | 1.   Medžiaga ar objektas, gaunamas gamybos procese, kurio pirminis tikslas nėra šios medžiagos ar šio objekto gamyba, laikomas ne atliekomis, o šalutiniu produktu, jei įvykdomos šios sąlygos:“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Valstybės narės užtikrina, kad
  medžiaga ar objektas, gaunamas gamybos procese, kurio pirminis tikslas nėra šios medžiagos ar šio objekto gamyba,
  būtų
  laikomas ne atliekomis, o šalutiniu produktu, jei įvykdomos šios sąlygos:“;

1.   Medžiaga ar objektas, gaunamas gamybos procese, kurio pirminis tikslas nėra šios medžiagos ar šio objekto gamyba, laikomas ne atliekomis, o šalutiniu produktu, jei įvykdomos šios sąlygos:“;

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 4 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį,
  kuriais
  nustatomi išsamūs 1 dalyje nustatytų sąlygų taikymo konkrečioms medžiagoms ar objektams kriterijai.“; | 2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį,
  kuriais papildoma ši direktyva ir
  nustatomi išsamūs 1 dalyje nustatytų sąlygų taikymo konkrečioms medžiagoms ar objektams kriterijai.
  Rengdama išsamius kriterijus, Komisija teikia pirmenybę šiuo metu taikomai ir atkartojamai pramonės simbiozės praktikai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį,
  kuriais
  nustatomi išsamūs 1 dalyje nustatytų sąlygų taikymo konkrečioms medžiagoms ar objektams kriterijai.“;

2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį,
  kuriais papildoma ši direktyva ir
  nustatomi išsamūs 1 dalyje nustatytų sąlygų taikymo konkrečioms medžiagoms ar objektams kriterijai.
  Rengdama išsamius kriterijus, Komisija teikia pirmenybę šiuo metu taikomai ir atkartojamai pramonės simbiozės praktikai.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 4 punkto b a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | įterpiama ši dalis:





  „2a.
     
  Kai 2 dalyje nustatytą procedūrą atitinkantys kriterijai Sąjungos lygmeniu nenustatyti, valstybės narės prireikus kiekvienu atskiru atveju gali nustatyti išsamius 1 dalyje nurodytų sąlygų taikymo tam tikroms medžiagoms ar objektams kriterijus, įskaitant teršalų ribines vertes.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Kai 2 dalyje nustatytą procedūrą atitinkantys kriterijai Sąjungos lygmeniu nenustatyti, valstybės narės prireikus kiekvienu atskiru atveju gali nustatyti išsamius 1 dalyje nurodytų sąlygų taikymo tam tikroms medžiagoms ar objektams kriterijus, įskaitant teršalų ribines vertes.“;

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 dalies 4 punkto c papunktis

Direktyva 2008/98/EB

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės Komisijai praneša apie techninius reglamentus, kuriuos jos priima pagal
  1
  dalį
  ir
  laikydamosi
  2015 m. rugsėjo 9 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
  2015/1535/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką

   (*1)

  , kai to reikalaujama pagal tą direktyvą
  . | 3.   Valstybės narės Komisijai praneša apie techninius reglamentus, kuriuos jos priima pagal
  2a
  dalį laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
  (ES) 2015/1535

   (*2). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės Komisijai praneša apie techninius reglamentus, kuriuos jos priima pagal
  1
  dalį
  ir
  laikydamosi
  2015 m. rugsėjo 9 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
  2015/1535/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką

   (*1)

  , kai to reikalaujama pagal tą direktyvą
  .

3.   Valstybės narės Komisijai praneša apie techninius reglamentus, kuriuos jos priima pagal
  2a
  dalį laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
  (ES) 2015/1535

   (*2).

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto a papunkčio i punktas

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto a papunkčio i punktas

Direktyva 2008/98/EB

6 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad atliekos, su kuriomis atlikta naudojimo operacija, nebebūtų laikomos atliekomis, jei įvykdomos šios sąlygos: | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad atliekos, su kuriomis atlikta
  perdirbimo ar kita
  naudojimo operacija, nebebūtų laikomos atliekomis, jei įvykdomos šios sąlygos: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad atliekos, su kuriomis atlikta naudojimo operacija, nebebūtų laikomos atliekomis, jei įvykdomos šios sąlygos:

1.   Valstybės narės užtikrina, kad atliekos, su kuriomis atlikta
  perdirbimo ar kita
  naudojimo operacija, nebebūtų laikomos atliekomis, jei įvykdomos šios sąlygos:

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais nustatomi išsamūs 1 dalyje nustatytų sąlygų taikymo
  konkrečioms
  atliekoms kriterijai. Prireikus į tuos išsamius kriterijus įtraukiamos teršalų ribinės vertės ir juose atsižvelgiama į bet kokį galimą medžiagos ar objekto neigiamą poveikį aplinkai. | 2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais
  , remiantis padėties valstybėse narėse stebėjimo rezultatais, papildoma ši direktyva ir
  nustatomi išsamūs 1 dalyje nustatytų sąlygų taikymo
  tam tikroms
  atliekoms kriterijai. Prireikus į tuos išsamius kriterijus įtraukiamos teršalų ribinės vertės ir juose atsižvelgiama į bet kokį galimą medžiagos ar objekto neigiamą poveikį
  žmonių sveikatai ir (arba)
  aplinkai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais nustatomi išsamūs 1 dalyje nustatytų sąlygų taikymo
  konkrečioms
  atliekoms kriterijai. Prireikus į tuos išsamius kriterijus įtraukiamos teršalų ribinės vertės ir juose atsižvelgiama į bet kokį galimą medžiagos ar objekto neigiamą poveikį aplinkai.

2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais
  , remiantis padėties valstybėse narėse stebėjimo rezultatais, papildoma ši direktyva ir
  nustatomi išsamūs 1 dalyje nustatytų sąlygų taikymo
  tam tikroms
  atliekoms kriterijai. Prireikus į tuos išsamius kriterijus įtraukiamos teršalų ribinės vertės ir juose atsižvelgiama į bet kokį galimą medžiagos ar objekto neigiamą poveikį
  žmonių sveikatai ir (arba)
  aplinkai.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Atliekos, kurios pagal 1 dalį nebelaikomos atliekomis, gali, skaičiuojant šioje direktyvoje, Direktyvoje 94/62/EB, Direktyvoje 2000/53/EB, Direktyvoje 2006/66/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/19/ES(*) nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangą,
  būti laikomomis atitinkamai parengtomis pakartotiniam naudojimui, perdirbtomis arba panaudotomis,
  jei jos buvo rengiamos pakartotiniam naudojimui, perdirbamos arba naudojamos pagal tas direktyvas. | 3.   Atliekos, kurios pagal 1 dalį nebelaikomos atliekomis, gali
  būti įtraukiamos
  skaičiuojant šioje direktyvoje, Direktyvoje 94/62/EB, Direktyvoje 2000/53/EB, Direktyvoje 2006/66/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/19/ES(*) nustatytų
  parengimo pakartotiniam naudojimui, perdirbimo ar panaudojimo
  tikslų įgyvendinimo pažangą, jei jos buvo
  atitinkamai
  rengiamos pakartotiniam naudojimui, perdirbamos arba naudojamos pagal tas direktyvas.
  Atliekų, kurios nebelaikomos atliekomis, svoris gali būti įtrauktas į ataskaitą kaip perdirbtų atliekų svoris, jeigu medžiagos, kurios nebelaikomos atliekomis, bus perdirbamos, išskyrus energijos gamybos operacijas ir perdirbimą į medžiagas, kurios bus panaudotos kaip kuras arba užpildymo operacijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Atliekos, kurios pagal 1 dalį nebelaikomos atliekomis, gali, skaičiuojant šioje direktyvoje, Direktyvoje 94/62/EB, Direktyvoje 2000/53/EB, Direktyvoje 2006/66/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/19/ES(*) nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangą,
  būti laikomomis atitinkamai parengtomis pakartotiniam naudojimui, perdirbtomis arba panaudotomis,
  jei jos buvo rengiamos pakartotiniam naudojimui, perdirbamos arba naudojamos pagal tas direktyvas.

3.   Atliekos, kurios pagal 1 dalį nebelaikomos atliekomis, gali
  būti įtraukiamos
  skaičiuojant šioje direktyvoje, Direktyvoje 94/62/EB, Direktyvoje 2000/53/EB, Direktyvoje 2006/66/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/19/ES(*) nustatytų
  parengimo pakartotiniam naudojimui, perdirbimo ar panaudojimo
  tikslų įgyvendinimo pažangą, jei jos buvo
  atitinkamai
  rengiamos pakartotiniam naudojimui, perdirbamos arba naudojamos pagal tas direktyvas.
  Atliekų, kurios nebelaikomos atliekomis, svoris gali būti įtrauktas į ataskaitą kaip perdirbtų atliekų svoris, jeigu medžiagos, kurios nebelaikomos atliekomis, bus perdirbamos, išskyrus energijos gamybos operacijas ir perdirbimą į medžiagas, kurios bus panaudotos kaip kuras arba užpildymo operacijoms.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kai 2 dalyje numatytą procedūrą atitinkantys kriterijai Sąjungos lygmeniu nenustatyti, valstybės narės gali nustatyti išsamius 1 dalyje nurodytų sąlygų taikymo tam tikroms atliekoms kriterijus, įskaitant teršalų ribines vertes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Kai 2 dalyje numatytą procedūrą atitinkantys kriterijai Sąjungos lygmeniu nenustatyti, valstybės narės gali nustatyti išsamius 1 dalyje nurodytų sąlygų taikymo tam tikroms atliekoms kriterijus, įskaitant teršalų ribines vertes.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

6 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kai tie kriterijai nenustatyti nacionaliniu lygmeniu, valstybės narės užtikrina, kad atliekos, su kuriomis atlikta naudojimo operacija, būtų nebelaikomos atliekomis, jeigu jos atitinka 1 dalyje nurodytas sąlygas – atitiktį nacionalinė kompetentinga institucija tikrina kiekvienu atveju atskirai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Kai tie kriterijai nenustatyti nacionaliniu lygmeniu, valstybės narės užtikrina, kad atliekos, su kuriomis atlikta naudojimo operacija, būtų nebelaikomos atliekomis, jeigu jos atitinka 1 dalyje nurodytas sąlygas – atitiktį nacionalinė kompetentinga institucija tikrina kiekvienu atveju atskirai.

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

6 straipsnio 3 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Siekiant užtikrinti darną vidaus rinkoje, Komisijai pagal 38a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatomi bendrieji reikalavimai, kurių valstybės narės turi laikytis priimdamos techninius reglamentus pagal šio straipsnio 3a ir 3b dalis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c.
     
  Siekiant užtikrinti darną vidaus rinkoje, Komisijai pagal 38a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatomi bendrieji reikalavimai, kurių valstybės narės turi laikytis priimdamos techninius reglamentus pagal šio straipsnio 3a ir 3b dalis.

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

6 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės praneša Komisijai apie techninius reglamentus, priimtus pagal
  1 dalį
  ir laikantis
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2015/1535/EB, jei to reikalaujama pagal tą direktyvą
  . | 4.   Valstybės narės praneša Komisijai apie techninius reglamentus, priimtus pagal
  3a
  ir
  3b dalis
  laikantis
  Direktyvos (ES) 2015/1535
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės praneša Komisijai apie techninius reglamentus, priimtus pagal
  1 dalį
  ir laikantis
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2015/1535/EB, jei to reikalaujama pagal tą direktyvą
  .

4.   Valstybės narės praneša Komisijai apie techninius reglamentus, priimtus pagal
  3a
  ir
  3b dalis
  laikantis
  Direktyvos (ES) 2015/1535
  .

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 punkto a a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

7 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

4 dalis pakeičiama taip:

4 dalis pakeičiama taip:

4.   Negalima pavojingų atliekų perklasifikuoti į nepavojingas, jei jos buvo atskiestos arba sumaišytos siekiant sumažinti pradines pavojingų medžiagų koncentracijas, kurios būtų mažesnės negu nustatytos mažiausios ribinės vertės, kurioms esant atliekos apibrėžiamos kaip pavojingos.

| | „4.   Negalima pavojingų atliekų perklasifikuoti į nepavojingas
  arba pakeisti nurodomų jų pavojingų savybių
  , jei jos buvo atskiestos arba sumaišytos siekiant sumažinti pradines pavojingų medžiagų koncentracijas, kurios būtų mažesnės negu nustatytos mažiausios ribinės vertės, kurioms esant atliekos apibrėžiamos kaip pavojingos
  arba nustatomos pavojingos savybės
  .“; |
| --- | --- |

„4.   Negalima pavojingų atliekų perklasifikuoti į nepavojingas
  arba pakeisti nurodomų jų pavojingų savybių
  , jei jos buvo atskiestos arba sumaišytos siekiant sumažinti pradines pavojingų medžiagų koncentracijas, kurios būtų mažesnės negu nustatytos mažiausios ribinės vertės, kurioms esant atliekos apibrėžiamos kaip pavojingos
  arba nustatomos pavojingos savybės
  .“;

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto -a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto -a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

8 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

1.   Siekiant sustiprinti atliekų pakartotinį naudojimą, prevenciją, perdirbimą ir kitokį naudojimą, valstybės narės
  gali imtis
  įstatyminių arba neįstatyminių priemonių užtikrinti, kad bet kurio fizinio ar juridinio asmens, kurio profesinė veikla yra produktų kūrimas, gamyba, tvarkymas, apdorojimas, pardavimas ar importas (produkto gamintojas), gamintojo atsakomybė
  yra
  padidinta.

| | „1.   Siekiant sustiprinti atliekų pakartotinį naudojimą, prevenciją, perdirbimą ir kitokį naudojimą, valstybės narės
  imasi
  įstatyminių arba neįstatyminių priemonių užtikrinti, kad bet kurio fizinio ar juridinio asmens, kurio profesinė veikla yra produktų kūrimas, gamyba, tvarkymas, apdorojimas, pardavimas ar importas (produkto gamintojas), gamintojo atsakomybė
  būtų
  padidinta.“; |
| --- | --- |

„1.   Siekiant sustiprinti atliekų pakartotinį naudojimą, prevenciją, perdirbimą ir kitokį naudojimą, valstybės narės
  imasi
  įstatyminių arba neįstatyminių priemonių užtikrinti, kad bet kurio fizinio ar juridinio asmens, kurio profesinė veikla yra produktų kūrimas, gamyba, tvarkymas, apdorojimas, pardavimas ar importas (produkto gamintojas), gamintojo atsakomybė
  būtų
  padidinta.“;

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto a papunktis

Direktyva 2008/98/EB

8 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tokios priemonės taip pat gali apimti didesnės gamintojo atsakomybės sistemų, kuriose apibrėžiami konkretūs produktų gamintojų veiklos ir finansiniai įpareigojimai,
  sukūrimą
  . | Tokios priemonės taip pat gali apimti didesnės gamintojo atsakomybės sistemų,
  apimančių didesnės gamintojo atsakomybės prisiėmimą individualiai ar kolektyviai, sukūrimą. Tokias sistemas sudaro taisyklės,
  kuriose apibrėžiami konkretūs produktų gamintojų veiklos ir
  (arba)
  finansiniai įpareigojimai,
  kuriais gamintojo atsakomybė išplečiama ir taikoma vartotojų nebenaudojamo produkto gyvavimo ciklo etapuose
  .
  Valstybės narės nustato tokias sistemas, taikytinas bent pakuotėms, kaip apibrėžta Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnio 1 punkte, elektros ir elektroninei įrangai, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/19/ES 3 straipsnio 1 dalies a punkte, baterijoms ir akumuliatoriams, kaip apibrėžta Direktyvos 2006/66/EB 3 straipsnio 1 punkte, ir netinkamoms eksploatuoti transporto priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/53/EB 2 straipsnio 2 punkte. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tokios priemonės taip pat gali apimti didesnės gamintojo atsakomybės sistemų, kuriose apibrėžiami konkretūs produktų gamintojų veiklos ir finansiniai įpareigojimai,
  sukūrimą
  .

sukūrimą

Tokios priemonės taip pat gali apimti didesnės gamintojo atsakomybės sistemų,
  apimančių didesnės gamintojo atsakomybės prisiėmimą individualiai ar kolektyviai, sukūrimą. Tokias sistemas sudaro taisyklės,
  kuriose apibrėžiami konkretūs produktų gamintojų veiklos ir
  (arba)
  finansiniai įpareigojimai,
  kuriais gamintojo atsakomybė išplečiama ir taikoma vartotojų nebenaudojamo produkto gyvavimo ciklo etapuose
  .
  Valstybės narės nustato tokias sistemas, taikytinas bent pakuotėms, kaip apibrėžta Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnio 1 punkte, elektros ir elektroninei įrangai, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/19/ES 3 straipsnio 1 dalies a punkte, baterijoms ir akumuliatoriams, kaip apibrėžta Direktyvos 2006/66/EB 3 straipsnio 1 punkte, ir netinkamoms eksploatuoti transporto priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/53/EB 2 straipsnio 2 punkte.

apimančių didesnės gamintojo atsakomybės prisiėmimą individualiai ar kolektyviai, sukūrimą. Tokias sistemas sudaro taisyklės,

(arba)

kuriais gamintojo atsakomybė išplečiama ir taikoma vartotojų nebenaudojamo produkto gyvavimo ciklo etapuose

Valstybės narės nustato tokias sistemas, taikytinas bent pakuotėms, kaip apibrėžta Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnio 1 punkte, elektros ir elektroninei įrangai, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/19/ES 3 straipsnio 1 dalies a punkte, baterijoms ir akumuliatoriams, kaip apibrėžta Direktyvos 2006/66/EB 3 straipsnio 1 punkte, ir netinkamoms eksploatuoti transporto priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/53/EB 2 straipsnio 2 punkte.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto a a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

8 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

2.   Valstybės narės
  gali imtis
  tinkamų priemonių, skatinančių
  taip projektuoti produktus
  , kad būtų mažinamas poveikis aplinkai ir atliekų susidarymas produktų gamybos ir vėlesnio naudojimo metu ir kad būtų užtikrinama, jog atliekomis tapusių produktų naudojimas bei šalinimas būtų vykdomas pagal 4 ir 13 straipsnius.

| | „2.   Valstybės narės
  imasi
  tinkamų priemonių, skatinančių
  gamintojus tobulinti produktų ir produktų sudedamųjų dalių projektavimą
  , kad būtų
  didinamas išteklių naudojimo efektyvumas,
  mažinamas poveikis aplinkai ir atliekų susidarymas produktų gamybos ir vėlesnio naudojimo metu ir kad būtų užtikrinama, jog atliekomis tapusių produktų naudojimas bei šalinimas būtų vykdomas pagal 4 ir 13 straipsnius.“; |
| --- | --- |

„2.   Valstybės narės
  imasi
  tinkamų priemonių, skatinančių
  gamintojus tobulinti produktų ir produktų sudedamųjų dalių projektavimą
  , kad būtų
  didinamas išteklių naudojimo efektyvumas,
  mažinamas poveikis aplinkai ir atliekų susidarymas produktų gamybos ir vėlesnio naudojimo metu ir kad būtų užtikrinama, jog atliekomis tapusių produktų naudojimas bei šalinimas būtų vykdomas pagal 4 ir 13 straipsnius.“;

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

8 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tokios priemonės
  , be kita ko, gali apimti
  produktų, kurie tinka daugkartiniam naudojimui, kurie yra techniškai patvarūs ir kuriuos, kai jie tampa atliekomis, galima
  parengti pakartotiniam naudojimui ir perdirbti
  , kūrimą, gamybą ir pateikimą rinkai, taip sudarant sąlygas tinkamai įgyvendinti atliekų hierarchiją. Nustatant priemones atsižvelgiama į produktų poveikį per visą jų gyvavimo ciklą. | Tokios priemonės
  apima
  produktų
  ir medžiagų
  , kurie tinka daugkartiniam naudojimui, kurie yra techniškai patvarūs
  , lengvai pataisomi
  ir kuriuos, kai jie tampa atliekomis
  ir parengiami pakartotiniam naudojimui ar perdirbami
  , galima
  pateikti rinkai
  , kūrimą, gamybą ir pateikimą rinkai, taip sudarant sąlygas tinkamai įgyvendinti atliekų hierarchiją. Nustatant priemones atsižvelgiama į produktų poveikį per visą jų gyvavimo ciklą
  , įskaitant galimybes juos ne kartą perdirbti, kai tinkama, ir atliekų hierarchiją
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tokios priemonės
  , be kita ko, gali apimti
  produktų, kurie tinka daugkartiniam naudojimui, kurie yra techniškai patvarūs ir kuriuos, kai jie tampa atliekomis, galima
  parengti pakartotiniam naudojimui ir perdirbti
  , kūrimą, gamybą ir pateikimą rinkai, taip sudarant sąlygas tinkamai įgyvendinti atliekų hierarchiją. Nustatant priemones atsižvelgiama į produktų poveikį per visą jų gyvavimo ciklą.

, be kita ko, gali apimti

parengti pakartotiniam naudojimui ir perdirbti

Tokios priemonės
  apima
  produktų
  ir medžiagų
  , kurie tinka daugkartiniam naudojimui, kurie yra techniškai patvarūs
  , lengvai pataisomi
  ir kuriuos, kai jie tampa atliekomis
  ir parengiami pakartotiniam naudojimui ar perdirbami
  , galima
  pateikti rinkai
  , kūrimą, gamybą ir pateikimą rinkai, taip sudarant sąlygas tinkamai įgyvendinti atliekų hierarchiją. Nustatant priemones atsižvelgiama į produktų poveikį per visą jų gyvavimo ciklą
  , įskaitant galimybes juos ne kartą perdirbti, kai tinkama, ir atliekų hierarchiją
  .

apima

ir medžiagų

, lengvai pataisomi

ir parengiami pakartotiniam naudojimui ar perdirbami

pateikti rinkai

, įskaitant galimybes juos ne kartą perdirbti, kai tinkama, ir atliekų hierarchiją

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

8 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | įterpiama ši dalis:





  „2a.
     
  Valstybės narės Komisijai praneša apie pagal 1 ir 2 dalis priimtas priemones ne vėliau kaip [prašom įrašyti datą: trisdešimt šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] ir po to kas trejus metus. Komisija šiuos gautus pranešimus paskelbia.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Valstybės narės Komisijai praneša apie pagal 1 ir 2 dalis priimtas priemones ne vėliau kaip [prašom įrašyti datą: trisdešimt šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] ir po to kas trejus metus. Komisija šiuos gautus pranešimus paskelbia.“;

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b b papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

8 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

4 dalis pakeičiama taip:

4 dalis pakeičiama taip:

4.   Didesnė gamintojo atsakomybė taikoma nepažeidžiant 15 straipsnio 1 dalyje numatytos atsakomybės už atliekų tvarkymą ir
  nedarant
  poveikio
  galiojančių
  teisės
  aktų, reglamentuojančių specifinius atliekų srautus ar produktus,
  taikymui.

| | „4.   Didesnė gamintojo atsakomybė taikoma nedarant poveikio 15 straipsnio 1 dalyje numatytai atsakomybei už atliekų tvarkymą
  . 8
  ir
  8a straipsnių nuostatos nedaro
  poveikio
  kituose Sąjungos
  teisės
  aktuose išdėstytų didesnės gamintojo atsakomybės nuostatų
  taikymui.“; |
| --- | --- |

„4.   Didesnė gamintojo atsakomybė taikoma nedarant poveikio 15 straipsnio 1 dalyje numatytai atsakomybei už atliekų tvarkymą
  . 8
  ir
  8a straipsnių nuostatos nedaro
  poveikio
  kituose Sąjungos
  teisės
  aktuose išdėstytų didesnės gamintojo atsakomybės nuostatų
  taikymui.“;

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto c papunktis

Direktyva 2008/98/EB

8 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija
  organizuoja
  informacijos
  mainus
  tarp valstybių narių ir subjektų, susijusių su gamintojų atsakomybės
  schemomis
  , dėl praktinio 8a
  priede
  nustatytų reikalavimų įgyvendinimo ir geriausių būdų, kaip užtikrinti tinkamą didesnės gamintojo atsakomybės sistemų valdymą
  ir
  tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Tai, be kita ko, apima keitimąsi informacija apie gamintojo atsakomybės organizacijų organizacinius aspektus ir stebėseną, atliekų tvarkymo subjektų atranką ir šiukšlių prevenciją. Komisija skelbia informacijos mainų rezultatus. | 5.   
  Ne vėliau kaip ... [prašom įrašyti datą: šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos]
  Komisija
  įdiegia platformą, skirtą
  informacijos
  mainams
  tarp valstybių narių
  , pilietinės visuomenės organizacijų, regioninės
  ir
  vietos valdžios institucijų ir
  subjektų, susijusių su gamintojų atsakomybės
  sistemomis
  , dėl praktinio 8a
  straipsnyje
  nustatytų reikalavimų įgyvendinimo ir geriausių būdų, kaip užtikrinti tinkamą didesnės gamintojo atsakomybės sistemų valdymą, tarpvalstybinį bendradarbiavimą
  ir sklandų vidaus rinkos veikimą
  . Tai, be kita ko, apima keitimąsi informacija apie gamintojo atsakomybės organizacijų organizacinius aspektus ir stebėseną,
  suderintų 8a straipsnio 4 dalies b punkte nurodytų finansinių įnašų kriterijų rengimą,
  atliekų tvarkymo subjektų atranką ir
  atliekų susidarymo bei
  šiukšlių prevenciją. Komisija skelbia informacijos mainų rezultatus
  ir gali pateikti gaires dėl atitinkamų aspektų
  . |
| | Ne vėliau kaip ... [prašom įrašyti datą: 12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija, remdamasi atliktu tyrimu ir atsižvelgdama į platformos pateiktą informaciją, priima gaires dėl 8a straipsnio 4 dalies b punkte nurodytų finansinių įnašų nustatymo. Siekiant užtikrinti darną vidaus rinkoje, Komisija pagal 38a straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatomi suderinti kriterijai, kuriuos valstybės narės taiko nustatydamos 8a straipsnio 4 dalies b punkte nurodytus finansinius įnašus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Komisija
  organizuoja
  informacijos
  mainus
  tarp valstybių narių ir subjektų, susijusių su gamintojų atsakomybės
  schemomis
  , dėl praktinio 8a
  priede
  nustatytų reikalavimų įgyvendinimo ir geriausių būdų, kaip užtikrinti tinkamą didesnės gamintojo atsakomybės sistemų valdymą
  ir
  tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Tai, be kita ko, apima keitimąsi informacija apie gamintojo atsakomybės organizacijų organizacinius aspektus ir stebėseną, atliekų tvarkymo subjektų atranką ir šiukšlių prevenciją. Komisija skelbia informacijos mainų rezultatus.

5.   
  Ne vėliau kaip ... [prašom įrašyti datą: šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos]
  Komisija
  įdiegia platformą, skirtą
  informacijos
  mainams
  tarp valstybių narių
  , pilietinės visuomenės organizacijų, regioninės
  ir
  vietos valdžios institucijų ir
  subjektų, susijusių su gamintojų atsakomybės
  sistemomis
  , dėl praktinio 8a
  straipsnyje
  nustatytų reikalavimų įgyvendinimo ir geriausių būdų, kaip užtikrinti tinkamą didesnės gamintojo atsakomybės sistemų valdymą, tarpvalstybinį bendradarbiavimą
  ir sklandų vidaus rinkos veikimą
  . Tai, be kita ko, apima keitimąsi informacija apie gamintojo atsakomybės organizacijų organizacinius aspektus ir stebėseną,
  suderintų 8a straipsnio 4 dalies b punkte nurodytų finansinių įnašų kriterijų rengimą,
  atliekų tvarkymo subjektų atranką ir
  atliekų susidarymo bei
  šiukšlių prevenciją. Komisija skelbia informacijos mainų rezultatus
  ir gali pateikti gaires dėl atitinkamų aspektų
  .

Ne vėliau kaip ... [prašom įrašyti datą: 12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija, remdamasi atliktu tyrimu ir atsižvelgdama į platformos pateiktą informaciją, priima gaires dėl 8a straipsnio 4 dalies b punkte nurodytų finansinių įnašų nustatymo. Siekiant užtikrinti darną vidaus rinkoje, Komisija pagal 38a straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatomi suderinti kriterijai, kuriuos valstybės narės taiko nustatydamos 8a straipsnio 4 dalies b punkte nurodytus finansinius įnašus.

Ne vėliau kaip ... [prašom įrašyti datą: 12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija, remdamasi atliktu tyrimu ir atsižvelgdama į platformos pateiktą informaciją, priima gaires dėl 8a straipsnio 4 dalies b punkte nurodytų finansinių įnašų nustatymo. Siekiant užtikrinti darną vidaus rinkoje, Komisija pagal 38a straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatomi suderinti kriterijai, kuriuos valstybės narės taiko nustatydamos 8a straipsnio 4 dalies b punkte nurodytus finansinius įnašus.

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendrieji didesnės gamintojo atsakomybės sistemos reikalavimai | Bendrieji
  būtiniausi
  didesnės gamintojo atsakomybės sistemos reikalavimai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendrieji didesnės gamintojo atsakomybės sistemos reikalavimai

Bendrieji
  būtiniausi
  didesnės gamintojo atsakomybės sistemos reikalavimai

būtiniausi

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 1 dalies 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | aiškiai apibrėžtos Sąjungos rinkai prekes teikiančių produktų gamintojų, jų vardu didesnės gamintojo atsakomybės sistemas įgyvendinančių organizacijų, privačiųjų arba viešųjų atliekų tvarkymo subjektų, vietos valdžios institucijų ir, prireikus, pripažintų parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojų funkcijos ir atsakomybė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

aiškiai apibrėžtos Sąjungos rinkai prekes teikiančių produktų gamintojų, jų vardu didesnės gamintojo atsakomybės sistemas įgyvendinančių organizacijų, privačiųjų arba viešųjų atliekų tvarkymo subjektų, vietos valdžios institucijų ir, prireikus, pripažintų parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojų funkcijos ir atsakomybė;

| — | aiškiai apibrėžtos
  visų susijusių subjektų, be kita ko,
  Sąjungos rinkai prekes teikiančių produktų gamintojų, jų vardu
  , taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,
  didesnės gamintojo atsakomybės sistemas įgyvendinančių organizacijų, privačiųjų arba viešųjų atliekų tvarkymo subjektų,
  platintojų, regioninės ir
  vietos valdžios institucijų ir, prireikus,
  pakartotinio naudojimo ir taisymo tinklų, socialinės ekonomikos įmonių ir
  pripažintų parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojų funkcijos ir atsakomybė; |
| --- | --- |

—

aiškiai apibrėžtos
  visų susijusių subjektų, be kita ko,
  Sąjungos rinkai prekes teikiančių produktų gamintojų, jų vardu
  , taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,
  didesnės gamintojo atsakomybės sistemas įgyvendinančių organizacijų, privačiųjų arba viešųjų atliekų tvarkymo subjektų,
  platintojų, regioninės ir
  vietos valdžios institucijų ir, prireikus,
  pakartotinio naudojimo ir taisymo tinklų, socialinės ekonomikos įmonių ir
  pripažintų parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojų funkcijos ir atsakomybė;

visų susijusių subjektų, be kita ko,

, taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,

platintojų, regioninės ir

pakartotinio naudojimo ir taisymo tinklų, socialinės ekonomikos įmonių ir

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 1 dalies 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nustatyti išmatuojami atliekų tvarkymo tikslai pagal atliekų hierarchiją, kuriais siekiama įgyvendinti bent kiekybinius sistemai taikomus tikslus, nustatytus šioje direktyvoje, Direktyvoje 94/62/EB, Direktyvoje 2000/53/EB, Direktyvoje 2006/66/EB ir Direktyvoje 2012/19/ES; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nustatyti išmatuojami atliekų tvarkymo tikslai pagal atliekų hierarchiją, kuriais siekiama įgyvendinti bent kiekybinius sistemai taikomus tikslus, nustatytus šioje direktyvoje, Direktyvoje 94/62/EB, Direktyvoje 2000/53/EB, Direktyvoje 2006/66/EB ir Direktyvoje 2012/19/ES;

| — | nustatyti išmatuojami atliekų
  mažinimo tikslai ir atliekų
  tvarkymo tikslai pagal atliekų hierarchiją, kuriais siekiama įgyvendinti bent kiekybinius sistemai taikomus tikslus, nustatytus šioje direktyvoje, Direktyvoje 94/62/EB, Direktyvoje 2000/53/EB, Direktyvoje 2006/66/EB ir Direktyvoje 2012/19/ES; |
| --- | --- |

—

nustatyti išmatuojami atliekų
  mažinimo tikslai ir atliekų
  tvarkymo tikslai pagal atliekų hierarchiją, kuriais siekiama įgyvendinti bent kiekybinius sistemai taikomus tikslus, nustatytus šioje direktyvoje, Direktyvoje 94/62/EB, Direktyvoje 2000/53/EB, Direktyvoje 2006/66/EB ir Direktyvoje 2012/19/ES;

mažinimo tikslai ir atliekų

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 1 dalies 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nustatyta ataskaitų teikimo sistema, skirta duomenims apie gamintojų, kuriems taikoma didesnės gamintojo atsakomybės sistema, Sąjungos rinkai pateiktus produktus rinkti. Šiems produktams tapus atliekomis, užtikrinama, kad šioje sistemoje būtų registruojami duomenys apie tų atliekų surinkimą ir apdorojimą ir, prireikus, būtų konkrečiai nurodomi tų atliekinių medžiagų srautai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nustatyta ataskaitų teikimo sistema, skirta duomenims apie gamintojų, kuriems taikoma didesnės gamintojo atsakomybės sistema, Sąjungos rinkai pateiktus produktus rinkti. Šiems produktams tapus atliekomis, užtikrinama, kad šioje sistemoje būtų registruojami duomenys apie tų atliekų surinkimą ir apdorojimą ir, prireikus, būtų konkrečiai nurodomi tų atliekinių medžiagų srautai;

| — | nustatyta ataskaitų teikimo sistema, skirta
  patikimiems ir tiksliems
  duomenims apie gamintojų, kuriems taikoma didesnės gamintojo atsakomybės sistema, Sąjungos rinkai pateiktus produktus rinkti. Šiems produktams tapus atliekomis, užtikrinama, kad šioje sistemoje būtų registruojami
  patikimi ir tikslūs
  duomenys apie tų atliekų surinkimą ir apdorojimą ir, prireikus, būtų konkrečiai nurodomi tų atliekinių medžiagų srautai; |
| --- | --- |

—

nustatyta ataskaitų teikimo sistema, skirta
  patikimiems ir tiksliems
  duomenims apie gamintojų, kuriems taikoma didesnės gamintojo atsakomybės sistema, Sąjungos rinkai pateiktus produktus rinkti. Šiems produktams tapus atliekomis, užtikrinama, kad šioje sistemoje būtų registruojami
  patikimi ir tikslūs
  duomenys apie tų atliekų surinkimą ir apdorojimą ir, prireikus, būtų konkrečiai nurodomi tų atliekinių medžiagų srautai;

patikimiems ir tiksliems

patikimi ir tikslūs

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 1 dalies 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | taip pat užtikrinama, kad produktų gamintojams, taip pat ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms, būtų sudarytos vienodos sąlygos ir jie nebūtų diskriminuojami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

taip pat užtikrinama, kad produktų gamintojams, taip pat ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms, būtų sudarytos vienodos sąlygos ir jie nebūtų diskriminuojami.

| — | taip pat užtikrinama, kad produktų gamintojams,
  surinkimo, vežimo ir tvarkymo paslaugų teikėjams,
  taip pat ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms, būtų sudarytos vienodos sąlygos ir jie nebūtų diskriminuojami. |
| --- | --- |

—

taip pat užtikrinama, kad produktų gamintojams,
  surinkimo, vežimo ir tvarkymo paslaugų teikėjams,
  taip pat ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms, būtų sudarytos vienodos sąlygos ir jie nebūtų diskriminuojami.

surinkimo, vežimo ir tvarkymo paslaugų teikėjams,

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad užtikrintų, jog atliekų turėtojai, kuriems taikomos pagal 8 straipsnio 1 dalį nustatytos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos, būtų informuoti apie esamas atliekų surinkimo sistemas ir šiukšlių prevenciją. Valstybės narės taip pat imasi atitinkamų priemonių – ekonominių iniciatyvų ar reguliavimo nuostatų, – kad atliekų turėtojus paskatintų
  dalyvauti įvairiose įdiegtose
  atskiro atliekų surinkimo
  sistemose
  . | 2.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad užtikrintų, jog atliekų turėtojai, kuriems taikomos pagal 8 straipsnio 1 dalį nustatytos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos, būtų informuoti apie esamas
  grąžinimo sistemas, pakartotinio naudojimo ir taisymo tinklus, pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus,
  atliekų surinkimo sistemas ir šiukšlių prevenciją. Valstybės narės taip pat imasi atitinkamų priemonių – ekonominių iniciatyvų ar reguliavimo nuostatų, – kad atliekų turėtojus paskatintų
  prisiimti atsakomybę už tai, kad jų atliekos patektų į įvairias įdiegtas
  atskiro atliekų surinkimo
  sistemas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad užtikrintų, jog atliekų turėtojai, kuriems taikomos pagal 8 straipsnio 1 dalį nustatytos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos, būtų informuoti apie esamas atliekų surinkimo sistemas ir šiukšlių prevenciją. Valstybės narės taip pat imasi atitinkamų priemonių – ekonominių iniciatyvų ar reguliavimo nuostatų, – kad atliekų turėtojus paskatintų
  dalyvauti įvairiose įdiegtose
  atskiro atliekų surinkimo
  sistemose
  .

2.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad užtikrintų, jog atliekų turėtojai, kuriems taikomos pagal 8 straipsnio 1 dalį nustatytos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos, būtų informuoti apie esamas
  grąžinimo sistemas, pakartotinio naudojimo ir taisymo tinklus, pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus,
  atliekų surinkimo sistemas ir šiukšlių prevenciją. Valstybės narės taip pat imasi atitinkamų priemonių – ekonominių iniciatyvų ar reguliavimo nuostatų, – kad atliekų turėtojus paskatintų
  prisiimti atsakomybę už tai, kad jų atliekos patektų į įvairias įdiegtas
  atskiro atliekų surinkimo
  sistemas
  .

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | būtų aiškiai apsibrėžusios geografinę aprėptį ir su kokiais produktais bei medžiagomis jos dirba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

būtų aiškiai apsibrėžusios geografinę aprėptį ir su kokiais produktais bei medžiagomis jos dirba;

| a) | būtų aiškiai apsibrėžusios geografinę aprėptį ir su kokiais produktais bei medžiagomis jos dirba
  , atsižvelgiant į pardavimo teritoriją ir neapsiribojant tik tokiomis teritorijomis, kuriose atliekų rinkimas ir tvarkymas yra pelningas
  ; |
| --- | --- |

a)

būtų aiškiai apsibrėžusios geografinę aprėptį ir su kokiais produktais bei medžiagomis jos dirba
  , atsižvelgiant į pardavimo teritoriją ir neapsiribojant tik tokiomis teritorijomis, kuriose atliekų rinkimas ir tvarkymas yra pelningas
  ;

, atsižvelgiant į pardavimo teritoriją ir neapsiribojant tik tokiomis teritorijomis, kuriose atliekų rinkimas ir tvarkymas yra pelningas

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | turėtų reikiamas veiklos ir finansines priemones didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimams įgyvendinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

turėtų reikiamas veiklos ir finansines priemones didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimams įgyvendinti;

| b) | turėtų reikiamas veiklos ir
  (arba)
  finansines priemones didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimams įgyvendinti; |
| --- | --- |

b)

turėtų reikiamas veiklos ir
  (arba)
  finansines priemones didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimams įgyvendinti;

(arba)

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 3 dalies d punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | gamintojų sumokėtus finansinius įnašus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

gamintojų sumokėtus finansinius įnašus;

| — | taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,
  gamintojų sumokėtus finansinius įnašus
  už parduotą vienetą arba už rinkai pateiktų produktų toną
  ; |
| --- | --- |

—

taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,
  gamintojų sumokėtus finansinius įnašus
  už parduotą vienetą arba už rinkai pateiktų produktų toną
  ;

taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,

už parduotą vienetą arba už rinkai pateiktų produktų toną

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 3 dalies d punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | atliekų tvarkymo subjektų atrankos tvarką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

atliekų tvarkymo subjektų atrankos tvarką.

| — | taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,
  atliekų tvarkymo subjektų atrankos tvarką; |
| --- | --- |

—

taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,
  atliekų tvarkymo subjektų atrankos tvarką;

taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 3 dalies d punkto 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | 1 dalies antroje įtraukoje nurodytų atliekų mažinimo tikslų ir atliekų tvarkymo tikslų įgyvendinimo pažangą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

1 dalies antroje įtraukoje nurodytų atliekų mažinimo tikslų ir atliekų tvarkymo tikslų įgyvendinimo pažangą.

1 dalies antroje įtraukoje nurodytų atliekų mažinimo tikslų ir atliekų tvarkymo tikslų įgyvendinimo pažangą.

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 4 dalies a punkto įžanginė dalis ir 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | apimtų visas Sąjungos rinkai pateikiamų produktų atliekų tvarkymo išlaidas
  , įskaitant visas šias išlaidas
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

apimtų visas Sąjungos rinkai pateikiamų produktų atliekų tvarkymo išlaidas
  , įskaitant visas šias išlaidas
  :

, įskaitant visas šias išlaidas

| a) | apimtų visas
  šias
  Sąjungos rinkai pateikiamų produktų atliekų tvarkymo išlaidas: |
| --- | --- |

a)

apimtų visas
  šias
  Sąjungos rinkai pateikiamų produktų atliekų tvarkymo išlaidas:

šias

| | — | atskiro surinkimo, rūšiavimo ir apdorojimo operacijų, reikalingų
  1 dalies antroje įtraukoje nurodytiems
  atliekų
  tvarkymo tikslams pasiekti
  , išlaidas, apskaičiuojamas atsižvelgiant į pajamas, gautas pakartotinai naudojant produktus arba pardavus iš tų produktų gautas antrines žaliavas; |
| --- | --- | --- |

—

atskiro surinkimo, rūšiavimo ir apdorojimo operacijų, reikalingų
  1 dalies antroje įtraukoje nurodytiems
  atliekų
  tvarkymo tikslams pasiekti
  , išlaidas, apskaičiuojamas atsižvelgiant į pajamas, gautas pakartotinai naudojant produktus arba pardavus iš tų produktų gautas antrines žaliavas;

1 dalies antroje įtraukoje nurodytiems

tvarkymo tikslams pasiekti

| | — | atskiro surinkimo, rūšiavimo
  , vežimo
  ir apdorojimo operacijų, reikalingų
  siekiant užtikrinti tinkamą
  atliekų
  tvarkymą
  , išlaidas, apskaičiuojamas atsižvelgiant į pajamas, gautas pakartotinai naudojant produktus arba pardavus iš tų produktų gautas antrines žaliavas; |
| --- | --- | --- |

—

atskiro surinkimo, rūšiavimo
  , vežimo
  ir apdorojimo operacijų, reikalingų
  siekiant užtikrinti tinkamą
  atliekų
  tvarkymą
  , išlaidas, apskaičiuojamas atsižvelgiant į pajamas, gautas pakartotinai naudojant produktus arba pardavus iš tų produktų gautas antrines žaliavas;

, vežimo

siekiant užtikrinti tinkamą

tvarkymą

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | būtų moduliuojami remiantis realiomis pavienio produkto arba panašių produktų grupių gyvavimo ciklo pabaigos sąnaudomis, visų pirma atsižvelgiant į galimybes juos pakartotinai naudoti arba perdirbti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

būtų moduliuojami remiantis realiomis pavienio produkto arba panašių produktų grupių gyvavimo ciklo pabaigos sąnaudomis, visų pirma atsižvelgiant į galimybes juos pakartotinai naudoti arba perdirbti;

| b) | taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,
  būtų moduliuojami remiantis realiomis pavienio produkto arba panašių produktų grupių gyvavimo ciklo pabaigos sąnaudomis, visų pirma atsižvelgiant į 
  jų patvarumą,
  galimybes juos
  sutaisyti,
  pakartotinai naudoti ir perdirbti
  ir į tai, ar esama pavojingų medžiagų, taip laikantis gyvavimo ciklo požiūrio ir atitinkamų Sąjungos teisės aktų reikalavimų ir, kai esama suderintų kriterijų, remiantis tais kriterijais, kad būtų užtikrintas sklandus vidaus rinkos veikimas
  ; |
| --- | --- |

b)

taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,
  būtų moduliuojami remiantis realiomis pavienio produkto arba panašių produktų grupių gyvavimo ciklo pabaigos sąnaudomis, visų pirma atsižvelgiant į 
  jų patvarumą,
  galimybes juos
  sutaisyti,
  pakartotinai naudoti ir perdirbti
  ir į tai, ar esama pavojingų medžiagų, taip laikantis gyvavimo ciklo požiūrio ir atitinkamų Sąjungos teisės aktų reikalavimų ir, kai esama suderintų kriterijų, remiantis tais kriterijais, kad būtų užtikrintas sklandus vidaus rinkos veikimas
  ;

taikant kolektyvinės atsakomybės sistemas,

jų patvarumą,

sutaisyti,

ir į tai, ar esama pavojingų medžiagų, taip laikantis gyvavimo ciklo požiūrio ir atitinkamų Sąjungos teisės aktų reikalavimų ir, kai esama suderintų kriterijų, remiantis tais kriterijais, kad būtų užtikrintas sklandus vidaus rinkos veikimas

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 4 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | būtų grindžiami suteiktų paslaugų optimizuotomis sąnaudomis tais atvejais, kai viešieji atliekų tvarkymo subjektai yra atsakingi už didesnės gamintojo atsakomybės sistemos veiklos užduočių įgyvendinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

būtų grindžiami suteiktų paslaugų optimizuotomis sąnaudomis tais atvejais, kai viešieji atliekų tvarkymo subjektai yra atsakingi už didesnės gamintojo atsakomybės sistemos veiklos užduočių įgyvendinimą.

| c) | būtų grindžiami suteiktų paslaugų optimizuotomis sąnaudomis tais atvejais, kai viešieji atliekų tvarkymo subjektai yra atsakingi už didesnės gamintojo atsakomybės sistemos veiklos užduočių įgyvendinimą.
  Optimizuotos paslaugų sąnaudos turi būti skaidrios ir atspindėti viešųjų atliekų tvarkymo subjektų išlaidas, patirtas įgyvendinant didesnės gamintojo atsakomybės sistemos veiklos užduotis. |
| --- | --- |

c)

būtų grindžiami suteiktų paslaugų optimizuotomis sąnaudomis tais atvejais, kai viešieji atliekų tvarkymo subjektai yra atsakingi už didesnės gamintojo atsakomybės sistemos veiklos užduočių įgyvendinimą.
  Optimizuotos paslaugų sąnaudos turi būti skaidrios ir atspindėti viešųjų atliekų tvarkymo subjektų išlaidas, patirtas įgyvendinant didesnės gamintojo atsakomybės sistemos veiklos užduotis.

Optimizuotos paslaugų sąnaudos turi būti skaidrios ir atspindėti viešųjų atliekų tvarkymo subjektų išlaidas, patirtas įgyvendinant didesnės gamintojo atsakomybės sistemos veiklos užduotis.

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės sukuria tinkamą stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo sistemą, kad užtikrintų, jog produktų gamintojai įgyvendintų jiems nustatytus didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus, būtų tinkamai naudojamos finansinės priemonės ir visi su sistemos įgyvendinimu susiję subjektai teiktų patikimus duomenis. | Valstybės narės sukuria tinkamą stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo sistemą, kad užtikrintų, jog produktų gamintojai
  , įskaitant nuotolinio pardavimo atveju,
  įgyvendintų jiems nustatytus didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus, būtų tinkamai naudojamos finansinės priemonės ir visi su sistemos įgyvendinimu susiję subjektai teiktų patikimus duomenis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės sukuria tinkamą stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo sistemą, kad užtikrintų, jog produktų gamintojai įgyvendintų jiems nustatytus didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus, būtų tinkamai naudojamos finansinės priemonės ir visi su sistemos įgyvendinimu susiję subjektai teiktų patikimus duomenis.

Valstybės narės sukuria tinkamą stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo sistemą, kad užtikrintų, jog produktų gamintojai
  , įskaitant nuotolinio pardavimo atveju,
  įgyvendintų jiems nustatytus didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus, būtų tinkamai naudojamos finansinės priemonės ir visi su sistemos įgyvendinimu susiję subjektai teiktų patikimus duomenis.

, įskaitant nuotolinio pardavimo atveju,

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 5 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei
  valstybės narės
  teritorijoje didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus gamintojų vardu įgyvendina daug organizacijų, valstybė narė
  įsteigia nepriklausomą instituciją, kuri prižiūri didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimų įgyvendinimą. | Valstybės narės
  paskiria arba
  įsteigia nepriklausomą instituciją, kuri prižiūri didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimų įgyvendinimą
  ir visų pirma tikrina, ar didesnės gamintojų atsakomybės organizacijos laikosi šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei
  valstybės narės
  teritorijoje didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus gamintojų vardu įgyvendina daug organizacijų, valstybė narė
  įsteigia nepriklausomą instituciją, kuri prižiūri didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimų įgyvendinimą.

Jei

teritorijoje didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimus gamintojų vardu įgyvendina daug organizacijų, valstybė narė

Valstybės narės
  paskiria arba
  įsteigia nepriklausomą instituciją, kuri prižiūri didesnės gamintojų atsakomybės įpareigojimų įgyvendinimą
  ir visų pirma tikrina, ar didesnės gamintojų atsakomybės organizacijos laikosi šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų
  .

paskiria arba

ir visų pirma tikrina, ar didesnės gamintojų atsakomybės organizacijos laikosi šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2008/98/EB

8 a straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Valstybės narės sukuria diskusijų forumą, kad užtikrintų reguliarų dialogą tarp suinteresuotųjų subjektų, susijusių su didesnės gamintojo atsakomybės sistemos įgyvendinimu, įskaitant privačiuosius ar viešuosius atliekų tvarkymo subjektus, vietos valdžios institucijas ir, prireikus, pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus. | 6.   Valstybės narės
  paskiria arba
  sukuria diskusijų forumą, kad užtikrintų reguliarų dialogą tarp
  visų
  suinteresuotųjų subjektų, susijusių su didesnės gamintojo atsakomybės sistemos įgyvendinimu, įskaitant
  gamintojus ir platintojus,
  privačiuosius ar viešuosius atliekų tvarkymo subjektus,
  socialinės ekonomikos subjektus,
  vietos valdžios institucijas
  , pilietinės visuomenės organizacijas
  ir, prireikus,
  pakartotinio naudojimo ir taisymo tinklus bei
  pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Valstybės narės sukuria diskusijų forumą, kad užtikrintų reguliarų dialogą tarp suinteresuotųjų subjektų, susijusių su didesnės gamintojo atsakomybės sistemos įgyvendinimu, įskaitant privačiuosius ar viešuosius atliekų tvarkymo subjektus, vietos valdžios institucijas ir, prireikus, pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus.

6.   Valstybės narės
  paskiria arba
  sukuria diskusijų forumą, kad užtikrintų reguliarų dialogą tarp
  visų
  suinteresuotųjų subjektų, susijusių su didesnės gamintojo atsakomybės sistemos įgyvendinimu, įskaitant
  gamintojus ir platintojus,
  privačiuosius ar viešuosius atliekų tvarkymo subjektus,
  socialinės ekonomikos subjektus,
  vietos valdžios institucijas
  , pilietinės visuomenės organizacijas
  ir, prireikus,
  pakartotinio naudojimo ir taisymo tinklus bei
  pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus.“

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2008/98/EB

9 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Kad prisidėtų prie atliekų prevencijos, valstybės narės siekia bent šių tikslų: |
| | a) | gerokai sumažinti susidarančių atliekų kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1.
     
  Kad prisidėtų prie atliekų prevencijos, valstybės narės siekia bent šių tikslų:

a)

gerokai sumažinti susidarančių atliekų kiekį;

gerokai sumažinti susidarančių atliekų kiekį;

| b) | atsieti atliekų susidarymą nuo ekonomikos augimo; |
| --- | --- |

b)

atsieti atliekų susidarymą nuo ekonomikos augimo;

atsieti atliekų susidarymą nuo ekonomikos augimo;

| c) | palaipsniui pakeisti labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnyje, jeigu esama tinkamų, ekonominiu ir technologiniu požiūriu perspektyvių kitų medžiagų ar technologijų; |
| --- | --- |

c)

palaipsniui pakeisti labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnyje, jeigu esama tinkamų, ekonominiu ir technologiniu požiūriu perspektyvių kitų medžiagų ar technologijų;

palaipsniui pakeisti labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnyje, jeigu esama tinkamų, ekonominiu ir technologiniu požiūriu perspektyvių kitų medžiagų ar technologijų;

| d) | iki 2025 m. pasiekti Sąjungos maisto atliekų sumažinimo 30 proc. tikslą ir iki 2030 m. pasiekti Sąjungos maisto atliekų sumažinimo 50 proc., palyginti su 2014 m., tikslą; |
| --- | --- |

d)

iki 2025 m. pasiekti Sąjungos maisto atliekų sumažinimo 30 proc. tikslą ir iki 2030 m. pasiekti Sąjungos maisto atliekų sumažinimo 50 proc., palyginti su 2014 m., tikslą;

iki 2025 m. pasiekti Sąjungos maisto atliekų sumažinimo 30 proc. tikslą ir iki 2030 m. pasiekti Sąjungos maisto atliekų sumažinimo 50 proc., palyginti su 2014 m., tikslą;

| e) | iki 2025 m. pasiekti Sąjungos į jūrą išmetamų šiukšlių kiekio sumažinimo 30 proc. tikslą ir iki 2030 m. pasiekti Sąjungos į jūrą išmetamų šiukšlių kiekio sumažinimo 50 proc., palyginti su 2014 m., tikslą. |
| --- | --- |

e)

iki 2025 m. pasiekti Sąjungos į jūrą išmetamų šiukšlių kiekio sumažinimo 30 proc. tikslą ir iki 2030 m. pasiekti Sąjungos į jūrą išmetamų šiukšlių kiekio sumažinimo 50 proc., palyginti su 2014 m., tikslą.

iki 2025 m. pasiekti Sąjungos į jūrą išmetamų šiukšlių kiekio sumažinimo 30 proc. tikslą ir iki 2030 m. pasiekti Sąjungos į jūrą išmetamų šiukšlių kiekio sumažinimo 50 proc., palyginti su 2014 m., tikslą.

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2008/98/EB

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės imasi
  atliekų susidarymo prevencijos
  priemonių
  . Šiomis priemonėmis turi būti
  : | 1.   
  Kad pasiektų - 1 dalyje nustatytus tikslus,
  valstybės narės imasi
  bent šių
  priemonių: |
| — | skatinama naudoti produktus
  , kuriems tausiai naudojami ištekliai, kurie yra patvarūs, tinkami taisyti ir perdirbti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės imasi
  atliekų susidarymo prevencijos
  priemonių
  . Šiomis priemonėmis turi būti
  :

1.   
  Kad pasiektų - 1 dalyje nustatytus tikslus,
  valstybės narės imasi
  bent šių
  priemonių:

—

skatinama naudoti produktus
  , kuriems tausiai naudojami ištekliai, kurie yra patvarūs, tinkami taisyti ir perdirbti;

skatinama naudoti produktus

| — | skatina ir remia tvarius gamybos ir vartojimo modelius ir produktų
  , kuriems tausiai naudojami ištekliai, kurie yra patvarūs,
  lengvai pasidalijami,
  tinkami
  pakartotinai naudoti,
  taisyti ir perdirbti
  , naudojimą
  ; |
| --- | --- |

—

skatina ir remia tvarius gamybos ir vartojimo modelius ir produktų
  , kuriems tausiai naudojami ištekliai, kurie yra patvarūs,
  lengvai pasidalijami,
  tinkami
  pakartotinai naudoti,
  taisyti ir perdirbti
  , naudojimą
  ;

skatina ir remia tvarius gamybos ir vartojimo modelius ir produktų

lengvai pasidalijami,

pakartotinai naudoti,

, naudojimą

| — | atgraso nuo suplanuoto nusidėvėjimo produktų pateikimo rinkai; |
| --- | --- |

—

atgraso nuo suplanuoto nusidėvėjimo produktų pateikimo rinkai;

atgraso nuo suplanuoto nusidėvėjimo produktų pateikimo rinkai;

| — | išsiaiškinama
  , kurie produktai yra pagrindiniai Sąjungos ekonomikai labai svarbių žaliavų, kurių tiekimas siejamas su didele rizika, šaltiniai, ir kryptingai
  siekiama
  , kad tos medžiagos netaptų atliekomis; |
| --- | --- |

—

išsiaiškinama
  , kurie produktai yra pagrindiniai Sąjungos ekonomikai labai svarbių žaliavų, kurių tiekimas siejamas su didele rizika, šaltiniai, ir kryptingai
  siekiama
  , kad tos medžiagos netaptų atliekomis;

išsiaiškinama

siekiama

| — | išsiaiškina
  , kurie produktai yra pagrindiniai Sąjungos ekonomikai labai svarbių žaliavų, kurių tiekimas siejamas su didele rizika, šaltiniai, ir kryptingai
  siekia
  , kad tos medžiagos netaptų atliekomis; |
| --- | --- |

—

išsiaiškina
  , kurie produktai yra pagrindiniai Sąjungos ekonomikai labai svarbių žaliavų, kurių tiekimas siejamas su didele rizika, šaltiniai, ir kryptingai
  siekia
  , kad tos medžiagos netaptų atliekomis;

išsiaiškina

siekia

| — | skatinama
  kurti pakartotinio naudojimo
  skatinimo
  sistemas
  , visų pirma elektros ir elektroninės įrangos, tekstilės ir baldų
  ; |
| --- | --- |

—

skatinama
  kurti pakartotinio naudojimo
  skatinimo
  sistemas
  , visų pirma elektros ir elektroninės įrangos, tekstilės ir baldų
  ;

skatinama

skatinimo

, visų pirma elektros ir elektroninės įrangos, tekstilės ir baldų

| — | skatina ilginti produktų naudojimo trukmę, kai aplinkosaugos požiūriu tai naudinga, ir skatina
  kurti
  9a straipsnyje nurodytas produktų taisymo,
  pakartotinio naudojimo
  , pakartotinės gamybos ir atnaujinimo veiklą propaguojančias
  sistemas; |
| --- | --- |

—

skatina ilginti produktų naudojimo trukmę, kai aplinkosaugos požiūriu tai naudinga, ir skatina
  kurti
  9a straipsnyje nurodytas produktų taisymo,
  pakartotinio naudojimo
  , pakartotinės gamybos ir atnaujinimo veiklą propaguojančias
  sistemas;

skatina ilginti produktų naudojimo trukmę, kai aplinkosaugos požiūriu tai naudinga, ir skatina

9a straipsnyje nurodytas produktų taisymo,

, pakartotinės gamybos ir atnaujinimo veiklą propaguojančias

| — | mažinamas
  su pramonine gamyba, mineralinių išteklių gavyba ir statyba bei griovimu susijusių procesų atliekų
  kiekis atsižvelgiant
  į geriausias turimas technologijas (geriausius
  prieinamus gamybos
  būdus); |
| --- | --- |

—

mažinamas
  su pramonine gamyba, mineralinių išteklių gavyba ir statyba bei griovimu susijusių procesų atliekų
  kiekis atsižvelgiant
  į geriausias turimas technologijas (geriausius
  prieinamus gamybos
  būdus);

mažinamas

kiekis atsižvelgiant

prieinamus gamybos

| — | mažina
  su pramonine gamyba,
  nepramonine gamyba,
  mineralinių išteklių gavyba ir statyba bei griovimu
  , taip pat su prekyba ir paslaugomis
  susijusių procesų atliekų
  kiekį, be kita ko, taikydamos tokias priemones kaip prieš griovimo darbus atliekamas auditas, atsižvelgdamos
  į geriausias turimas technologijas
  ir
  geriausius būdus; |
| --- | --- |

—

mažina
  su pramonine gamyba,
  nepramonine gamyba,
  mineralinių išteklių gavyba ir statyba bei griovimu
  , taip pat su prekyba ir paslaugomis
  susijusių procesų atliekų
  kiekį, be kita ko, taikydamos tokias priemones kaip prieš griovimo darbus atliekamas auditas, atsižvelgdamos
  į geriausias turimas technologijas
  ir
  geriausius būdus;

mažina

nepramonine gamyba,

, taip pat su prekyba ir paslaugomis

kiekį, be kita ko, taikydamos tokias priemones kaip prieš griovimo darbus atliekamas auditas, atsižvelgdamos

ir

| — | mažinamas pirminės gamybos, apdorojimo ir perdirbimo, mažmeninės prekybos ir kitokio
  maisto
  skirstymo etapuose, taip pat restoranuose, maitinimo paslaugų įmonėse ir namų ūkiuose susidarančių maisto
  atliekų
  kiekis. |
| --- | --- |

—

mažinamas pirminės gamybos, apdorojimo ir perdirbimo, mažmeninės prekybos ir kitokio
  maisto
  skirstymo etapuose, taip pat restoranuose, maitinimo paslaugų įmonėse ir namų ūkiuose susidarančių maisto
  atliekų
  kiekis.

mažinamas pirminės gamybos, apdorojimo ir perdirbimo, mažmeninės prekybos ir kitokio

skirstymo etapuose, taip pat restoranuose, maitinimo paslaugų įmonėse ir namų ūkiuose susidarančių maisto

kiekis.

| — | mažina bendrą susidarantį
  maisto atliekų
  kiekį; |
| --- | --- |

—

mažina bendrą susidarantį
  maisto atliekų
  kiekį;

mažina bendrą susidarantį

kiekį;

| — | mažina maisto nuostolius visoje tiekimo grandinėje, įskaitant pirminę gamybą, vežimą ir sandėliavimą; |
| --- | --- |

—

mažina maisto nuostolius visoje tiekimo grandinėje, įskaitant pirminę gamybą, vežimą ir sandėliavimą;

mažina maisto nuostolius visoje tiekimo grandinėje, įskaitant pirminę gamybą, vežimą ir sandėliavimą;

| — | nustato, kurie produktai yra pagrindiniai šiukšlinimo gamtoje šaltiniai, įskaitant jūrų aplinką, imasi priemonių, siekdamos sumažinti šiukšlinimą iš šių šaltinių, ir taip vykdo šiukšlinimo prevenciją; |
| --- | --- |

—

nustato, kurie produktai yra pagrindiniai šiukšlinimo gamtoje šaltiniai, įskaitant jūrų aplinką, imasi priemonių, siekdamos sumažinti šiukšlinimą iš šių šaltinių, ir taip vykdo šiukšlinimo prevenciją;

nustato, kurie produktai yra pagrindiniai šiukšlinimo gamtoje šaltiniai, įskaitant jūrų aplinką, imasi priemonių, siekdamos sumažinti šiukšlinimą iš šių šaltinių, ir taip vykdo šiukšlinimo prevenciją;

| — | užtikrina, kad informacija apie labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas iš tiekimo grandinės būtų perduota vartotojams ir atliekų tvarkymo subjektams; |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad informacija apie labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas iš tiekimo grandinės būtų perduota vartotojams ir atliekų tvarkymo subjektams;

užtikrina, kad informacija apie labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas iš tiekimo grandinės būtų perduota vartotojams ir atliekų tvarkymo subjektams;

| — | rengia ir remia informacines kampanijas, kuriomis siekiama padidinti informuotumą su atliekų prevencija ir šiukšlinimu susijusiais klausimais. |
| --- | --- |

—

rengia ir remia informacines kampanijas, kuriomis siekiama padidinti informuotumą su atliekų prevencija ir šiukšlinimu susijusiais klausimais.

rengia ir remia informacines kampanijas, kuriomis siekiama padidinti informuotumą su atliekų prevencija ir šiukšlinimu susijusiais klausimais.

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2008/98/EB

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės stebi ir vertina atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimą. Tuo tikslu jos nustato tinkamus kiekybinius ir kokybinius rodiklius ir tikslus, visų pirma vienam gyventojui tenkantį pašalinamų arba energijai gauti panaudojamų komunalinių atliekų kiekį. | 2.   Valstybės narės stebi ir vertina atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimą. Tuo tikslu jos nustato tinkamus kiekybinius ir kokybinius rodiklius ir tikslus, visų pirma vienam gyventojui tenkantį
  susidarančių komunalinių atliekų kiekį ir
  pašalinamų arba energijai gauti panaudojamų komunalinių atliekų kiekį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės stebi ir vertina atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimą. Tuo tikslu jos nustato tinkamus kiekybinius ir kokybinius rodiklius ir tikslus, visų pirma vienam gyventojui tenkantį pašalinamų arba energijai gauti panaudojamų komunalinių atliekų kiekį.

2.   Valstybės narės stebi ir vertina atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimą. Tuo tikslu jos nustato tinkamus kiekybinius ir kokybinius rodiklius ir tikslus, visų pirma vienam gyventojui tenkantį
  susidarančių komunalinių atliekų kiekį ir
  pašalinamų arba energijai gauti panaudojamų komunalinių atliekų kiekį.

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2008/98/EB

9 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija pagal 38a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatomi rodikliai, skirti atliekų susidarymo mažinimo ir šio straipsnio 1 dalyje išvardytų atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimo pažangai matuoti. Tie deleguotieji aktai priimami ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija pagal 38a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatomi rodikliai, skirti atliekų susidarymo mažinimo ir šio straipsnio 1 dalyje išvardytų atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimo pažangai matuoti. Tie deleguotieji aktai priimami ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2008/98/EB

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės stebi ir vertina savo maisto atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimą matuodamos maisto atliekų kiekį pagal
  metodikas, nustatytas remiantis 4 dalimi
  . | 3.   Valstybės narės stebi ir vertina savo maisto atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimą matuodamos maisto atliekų kiekį pagal
  bendrą metodiką
  .
  Ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 38a straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo papildoma ši direktyva ir nustatoma maisto atliekų kiekio vienodo matavimo metodika, įskaitant būtinuosius kokybės reikalavimus. Nustatant tą metodiką, atsižvelgiama į atliekų prevencijos priemones, kuriomis įgyvendinamas maisto dovanojimas, ar kitus būdus neleisti maistui tapti atliekomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės stebi ir vertina savo maisto atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimą matuodamos maisto atliekų kiekį pagal
  metodikas, nustatytas remiantis 4 dalimi
  .

3.   Valstybės narės stebi ir vertina savo maisto atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimą matuodamos maisto atliekų kiekį pagal
  bendrą metodiką
  .
  Ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 38a straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo papildoma ši direktyva ir nustatoma maisto atliekų kiekio vienodo matavimo metodika, įskaitant būtinuosius kokybės reikalavimus. Nustatant tą metodiką, atsižvelgiama į atliekų prevencijos priemones, kuriomis įgyvendinamas maisto dovanojimas, ar kitus būdus neleisti maistui tapti atliekomis.

Pakeitimas 236

Pakeitimas 236

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 9 punktas

Direktyva 2008/98/EB

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija išnagrinėja galimybę nustatyti privalomus Sąjungos lygmens maisto atliekų kiekio mažinimo tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2025 ir 2030 m., remiantis matavimais, apskaičiuojamais pagal 3 dalyje nustatytą bendrą metodiką. Tuo tikslu Komisija parengia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir juos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija išnagrinėja galimybę nustatyti privalomus Sąjungos lygmens maisto atliekų kiekio mažinimo tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2025 ir 2030 m., remiantis matavimais, apskaičiuojamais pagal 3 dalyje nustatytą bendrą metodiką. Tuo tikslu Komisija parengia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir juos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2008/98/EB

9 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Valstybės narės stebi ir vertina savo į jūrą išmetamų dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių prevencijos priemonių įgyvendinimą, matuodamos į jūrą išmetamų dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių kiekius pagal bendrą metodiką. Ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 38a straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo nustatoma į jūrą išmetamų dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių kiekio vienodo matavimo metodika, įskaitant būtinuosius kokybės reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Valstybės narės stebi ir vertina savo į jūrą išmetamų dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių prevencijos priemonių įgyvendinimą, matuodamos į jūrą išmetamų dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių kiekius pagal bendrą metodiką. Ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 38a straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo nustatoma į jūrą išmetamų dėl veiklos sausumoje atsirandančių šiukšlių kiekio vienodo matavimo metodika, įskaitant būtinuosius kokybės reikalavimus.

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2008/98/EB

9 straipsnio 3 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija išnagrinėja galimybę nustatyti Sąjungos lygmens atliekų prevencijos tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2025 ir 2030 m., remiantis bendru rodikliu, kuris apskaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą susidarančių komunalinių atliekų kiekį vienam gyventojui. Tuo tikslu Komisija parengia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir juos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija išnagrinėja galimybę nustatyti Sąjungos lygmens atliekų prevencijos tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2025 ir 2030 m., remiantis bendru rodikliu, kuris apskaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą susidarančių komunalinių atliekų kiekį vienam gyventojui. Tuo tikslu Komisija parengia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir juos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2008/98/EB

9 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi rodikliai, skirti bendrai atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimo pažangai matuoti. Siekiant užtikrinti, kad maisto atliekų kiekis būtų matuojamas vienodai, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma bendra metodika, įskaitant būtiniausius kokybės reikalavimus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 39 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi rodikliai, skirti bendrai atliekų prevencijos priemonių įgyvendinimo pažangai matuoti. Siekiant užtikrinti, kad maisto atliekų kiekis būtų matuojamas vienodai, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma bendra metodika, įskaitant būtiniausius kokybės reikalavimus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 39 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 2008/98/EB

9 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   
  Europos aplinkos agentūra kasmet paskelbia ataskaitą, kurioje apibūdinama kiekvienos valstybės narės ir visos Sąjungos atliekų susidarymo prevencijos pažanga, įskaitant atliekų susidarymo atsiejimo nuo ekonomikos augimo ir perėjimo prie žiedinės ekonomikos srityje.“; | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   
  Europos aplinkos agentūra kasmet paskelbia ataskaitą, kurioje apibūdinama kiekvienos valstybės narės ir visos Sąjungos atliekų susidarymo prevencijos pažanga, įskaitant atliekų susidarymo atsiejimo nuo ekonomikos augimo ir perėjimo prie žiedinės ekonomikos srityje.“;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

9 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a)

9a)

įterpiamas šis straipsnis:

„9a straipsnis

„9a straipsnis

Pakartotinis naudojimas

Pakartotinis naudojimas

1.   
  Valstybės narės skatina kurti sistemas, propaguojančias pakartotinio naudojimo veiklą ir produktų naudojimo trukmės ilginimą, jeigu nekyla pavojaus produktų kokybei ir saugai.

2.   
  Valstybės narės imasi priemonių, kuriomis skatina pakartotinai naudoti produktus, ir ypač tuos, kuriuose didesni labai svarbių žaliavų kiekiai. Šios priemonės gali apimti pripažintų pakartotinio naudojimo tinklų, užstato ir supirkimo sistemų, daugkartinio naudojimo taros sistemų skatinimą, diegimą ir paramą jiems, taip pat paskatas pakartotinai pagaminti, atnaujinti ir perdaryti produktus.

Valstybės narės naudojasi ekonominėmis priemonėmis ir gali nustatyti kiekybinius tikslus.

Valstybės narės naudojasi ekonominėmis priemonėmis ir gali nustatyti kiekybinius tikslus.

3.   
  Valstybės narės imasi reikiamų priemonių siekdamos sudaryti sąlygas, kad parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojai galėtų naudotis instrukcijų vadovais, atsarginėmis dalimis, technine informacija ir bet kokia kita priemone, įranga ar programine įranga, reikalingomis siekiant parengti produktus pakartotiniam naudojimui, nedarant poveikio intelektinės nuosavybės teisėms.“;

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 b punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

9 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9b) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9b)

9b)

įterpiamas šis straipsnis:

„9b straipsnis

„9b straipsnis

Dalijimosi platformos

Dalijimosi platformos

1.   
  Komisija aktyviai skatina dalijimosi platformas kaip verslo modelį. Ji užtikrina stiprias tų platformų ir naujų dalijimosi ekonomikos gairių sąsajas ir išnagrinėja visas priemones, kuriomis būtų galima teikti joms paskatas, įskaitant didesnės gamintojo atsakomybės sistemas, viešuosius pirkimus ir ekologinį projektavimą.

2.   
  Valstybės narės skatina kurti sistemas, propaguojančias dalijimosi platformas visuose sektoriuose.“;

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 c punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

10 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9c) | 10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9c)

9c)

10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   
  Prireikus
  tam, kad būtų laikomasi 1 dalies, ir siekiant palengvinti ar pagerinti naudojimą, atliekos surenkamos atskirai
  , jei tai įmanoma techniniu, aplinkos apsaugos
  ir
  ekonominiu aspektais, ir
  nemaišomos su kitomis atliekomis ar medžiagomis, turinčiomis kitokias savybes.

„2.   Tam, kad būtų laikomasi 1 dalies, ir siekiant palengvinti ar pagerinti naudojimą, atliekos surenkamos atskirai ir nemaišomos su kitomis atliekomis ar medžiagomis, turinčiomis kitokias savybes.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, valstybės narės gali neįtraukti retai apgyvendintų vietovių, jei įrodoma, kad atskiras surinkimas neužtikrina aplinkosaugos požiūriu geriausio bendro rezultato, atsižvelgiant į gyvavimo ciklo principą.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, valstybės narės gali neįtraukti retai apgyvendintų vietovių, jei įrodoma, kad atskiras surinkimas neužtikrina aplinkosaugos požiūriu geriausio bendro rezultato, atsižvelgiant į gyvavimo ciklo principą.

Apie savo ketinimą pasinaudoti šia leidžiančia nukrypti nuostata valstybės narės praneša Komisijai. Komisija, atsižvelgdama į šios direktyvos tikslus, peržiūri pranešimą ir įvertina, ar leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas yra pagrįstas. Jei Komisija nepateikia prieštaravimų per devynis mėnesius nuo pranešimo dienos, laikoma, kad leidžiama taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą. Jei Komisija pareiškia prieštaravimų, ji priima sprendimą ir apie tai informuoja valstybę narę.“;

Apie savo ketinimą pasinaudoti šia leidžiančia nukrypti nuostata valstybės narės praneša Komisijai. Komisija, atsižvelgdama į šios direktyvos tikslus, peržiūri pranešimą ir įvertina, ar leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas yra pagrįstas. Jei Komisija nepateikia prieštaravimų per devynis mėnesius nuo pranešimo dienos, laikoma, kad leidžiama taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą. Jei Komisija pareiškia prieštaravimų, ji priima sprendimą ir apie tai informuoja valstybę narę.“;

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 d punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 d punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

10 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9d) | 10 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „2a.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, kad atliekos, kurios, laikantis 11 straipsnio 1 dalies ir 22 straipsnio, yra surinktos atskirai, nebūtų priimamos deginti deginimo įrenginyje, išskyrus galutines atliekas, likusias išrūšiavus tas atliekas.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9d)

9d)

10 straipsnis papildomas šia dalimi:

„2a.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, kad atliekos, kurios, laikantis 11 straipsnio 1 dalies ir 22 straipsnio, yra surinktos atskirai, nebūtų priimamos deginti deginimo įrenginyje, išskyrus galutines atliekas, likusias išrūšiavus tas atliekas.“;

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 e punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 e punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

10 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9e) | 10 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „2b.
     
  Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad pavojingos atliekos prireikus būtų nukenksmintos prieš jas panaudojant.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9e)

9e)

10 straipsnis papildomas šia dalimi:

„2b.
     
  Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad pavojingos atliekos prireikus būtų nukenksmintos prieš jas panaudojant.“;

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto -a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto -a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | pavadinimas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

Pakartotinis naudojimas
  ir perdirbimas

Pakartotinis naudojimas

„Parengimas pakartotiniam naudojimui
  ir perdirbimas“;

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kad paskatintų atliekas rengti pakartotiniam naudojimui, visų pirma
  skatindamos kurti pakartotinio naudojimo ir taisymo tinklus bei juos remdamos ir sudarydamos jiems
  geresnes sąlygas naudotis atliekų surinkimo punktais, taip pat
  skatindamos taikyti
  ekonomines priemones, viešųjų pirkimų kriterijus,
  kelti
  kiekybinius tikslus ar
  naudoti
  kitas priemones. | 1.   Valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kad paskatintų atliekas rengti pakartotiniam naudojimui,
  be kita ko, sudaro palankesnes sąlygas kurti ir pripažinti pakartotinio naudojimo veiklos vykdytojus ir tinklus,
  visų pirma
  tuos, kurie veikia kaip socialinės ekonomikos įmonės, sudaro tokiems pripažintiems veiklos vykdytojams ir tinklams
  geresnes sąlygas naudotis atliekų surinkimo punktais, taip pat
  propaguoja
  ekonomines priemones, viešųjų pirkimų kriterijus, kiekybinius tikslus ar kitas priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kad paskatintų atliekas rengti pakartotiniam naudojimui, visų pirma
  skatindamos kurti pakartotinio naudojimo ir taisymo tinklus bei juos remdamos ir sudarydamos jiems
  geresnes sąlygas naudotis atliekų surinkimo punktais, taip pat
  skatindamos taikyti
  ekonomines priemones, viešųjų pirkimų kriterijus,
  kelti
  kiekybinius tikslus ar
  naudoti
  kitas priemones.

1.   Valstybės narės imasi tinkamų priemonių, kad paskatintų atliekas rengti pakartotiniam naudojimui,
  be kita ko, sudaro palankesnes sąlygas kurti ir pripažinti pakartotinio naudojimo veiklos vykdytojus ir tinklus,
  visų pirma
  tuos, kurie veikia kaip socialinės ekonomikos įmonės, sudaro tokiems pripažintiems veiklos vykdytojams ir tinklams
  geresnes sąlygas naudotis atliekų surinkimo punktais, taip pat
  propaguoja
  ekonomines priemones, viešųjų pirkimų kriterijus, kiekybinius tikslus ar kitas priemones.

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės imasi priemonių, kad paskatintų labai kokybišką perdirbimą ir tuo tikslu įdiegia atskiro surinkimo sistemas,
  jei tai įmanoma techniniu, aplinkos ir ekonominiu atžvilgiu ir tinkama
  siekiant laikytis atitinkamų perdirbimo sektorių būtinųjų kokybės standartų
  ir įgyvendinant 2 dalyje nustatytus tikslus
  .“; | Valstybės narės imasi priemonių, kad paskatintų labai kokybišką perdirbimą ir tuo tikslu įdiegia atskiro surinkimo sistemas,
  kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje,
  siekiant laikytis atitinkamų perdirbimo sektorių būtinųjų kokybės standartų.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės imasi priemonių, kad paskatintų labai kokybišką perdirbimą ir tuo tikslu įdiegia atskiro surinkimo sistemas,
  jei tai įmanoma techniniu, aplinkos ir ekonominiu atžvilgiu ir tinkama
  siekiant laikytis atitinkamų perdirbimo sektorių būtinųjų kokybės standartų
  ir įgyvendinant 2 dalyje nustatytus tikslus
  .“;

jei tai įmanoma techniniu, aplinkos ir ekonominiu atžvilgiu ir tinkama

ir įgyvendinant 2 dalyje nustatytus tikslus

Valstybės narės imasi priemonių, kad paskatintų labai kokybišką perdirbimą ir tuo tikslu įdiegia atskiro surinkimo sistemas,
  kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje,
  siekiant laikytis atitinkamų perdirbimo sektorių būtinųjų kokybės standartų.“;

kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje,

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 1 dalyje įterpiama ši pastraipa:




  „Valstybės narės naudojasi reguliavimo ir ekonominėmis priemonėmis, siekdamos skatinti antrinių žaliavų naudojimą.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

1 dalyje įterpiama ši pastraipa:

1 dalyje įterpiama ši pastraipa:

„Valstybės narės naudojasi reguliavimo ir ekonominėmis priemonėmis, siekdamos skatinti antrinių žaliavų naudojimą.“;

„Valstybės narės naudojasi reguliavimo ir ekonominėmis priemonėmis, siekdamos skatinti antrinių žaliavų naudojimą.“;

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto a b papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Laikantis 10 straipsnio 2 dalies, iki 2015 m. atskiros surinkimo sistemos sukuriamos bent: popieriui, metalui, plastikui ir stiklui.“

| | „Laikantis 10 straipsnio 2 dalies, iki 2015 m. atskiros surinkimo sistemos sukuriamos bent: popieriui, metalui, plastikui ir stiklui.
  Be to, valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. įdiegia privalomo atskiro tekstilės gaminių surinkimo sistemas.
  “; |
| --- | --- |

„Laikantis 10 straipsnio 2 dalies, iki 2015 m. atskiros surinkimo sistemos sukuriamos bent: popieriui, metalui, plastikui ir stiklui.
  Be to, valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. įdiegia privalomo atskiro tekstilės gaminių surinkimo sistemas.
  “;

Be to, valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. įdiegia privalomo atskiro tekstilės gaminių surinkimo sistemas.

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 1 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės imasi priemonių, kad
  paskatintų
  statybos ir griovimo atliekų rūšiavimo
  sistemas
  , visų pirma bent medienos,
  užpildų
  , metalo, stiklo ir
  gipso
  . | Valstybės narės imasi priemonių, kad
  užtikrintų, kad būtų taikomos
  statybos ir griovimo atliekų rūšiavimo
  sistemos
  , visų pirma bent: medienos,
  mineralinių frakcijų (betono
  ,
  plytų, plytelių ir keramikos),
  metalo,
  plastiko, gipso,
  stiklo ir
  tinko
  .
  Valstybės narės gali naudotis IVa priede išvardytomis priemonėmis. |
| | Valstybės narės skatina prieš griovimo darbus atlikti auditą, siekiant kuo labiau sumažinti teršalų ar kitų nepageidaujamų medžiagų kiekį statybos ir griovimo atliekose ir taip prisidėti prie kokybiško perdirbimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės imasi priemonių, kad
  paskatintų
  statybos ir griovimo atliekų rūšiavimo
  sistemas
  , visų pirma bent medienos,
  užpildų
  , metalo, stiklo ir
  gipso
  .

paskatintų

sistemas

užpildų

gipso

Valstybės narės imasi priemonių, kad
  užtikrintų, kad būtų taikomos
  statybos ir griovimo atliekų rūšiavimo
  sistemos
  , visų pirma bent: medienos,
  mineralinių frakcijų (betono
  ,
  plytų, plytelių ir keramikos),
  metalo,
  plastiko, gipso,
  stiklo ir
  tinko
  .
  Valstybės narės gali naudotis IVa priede išvardytomis priemonėmis.

užtikrintų, kad būtų taikomos

sistemos

mineralinių frakcijų (betono

plytų, plytelių ir keramikos),

plastiko, gipso,

tinko

Valstybės narės gali naudotis IVa priede išvardytomis priemonėmis.

Valstybės narės skatina prieš griovimo darbus atlikti auditą, siekiant kuo labiau sumažinti teršalų ar kitų nepageidaujamų medžiagų kiekį statybos ir griovimo atliekose ir taip prisidėti prie kokybiško perdirbimo.

Valstybės narės skatina prieš griovimo darbus atlikti auditą, siekiant kuo labiau sumažinti teršalų ar kitų nepageidaujamų medžiagų kiekį statybos ir griovimo atliekose ir taip prisidėti prie kokybiško perdirbimo.

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto b a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 1 dalies 4 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | 1 dalyje įterpiama ši pastraipa:




  „Valstybės narės imasi priemonių, kad būtų propaguojamos komercinės ir pramoninės veiklos atliekų rūšiavimo sistemos, taikomos bent: metalui, plastikui, popieriui ir kartonui, biologinėms atliekoms, stiklui ir medienai.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

1 dalyje įterpiama ši pastraipa:

1 dalyje įterpiama ši pastraipa:

„Valstybės narės imasi priemonių, kad būtų propaguojamos komercinės ir pramoninės veiklos atliekų rūšiavimo sistemos, taikomos bent: metalui, plastikui, popieriui ir kartonui, biologinėms atliekoms, stiklui ir medienai.“;

„Valstybės narės imasi priemonių, kad būtų propaguojamos komercinės ir pramoninės veiklos atliekų rūšiavimo sistemos, taikomos bent: metalui, plastikui, popieriui ir kartonui, biologinėms atliekoms, stiklui ir medienai.“;

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto b b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto b b papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | 2 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

2 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

2 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

Siekdamos įgyvendinti šios direktyvos tikslus ir sukurti Europos
  atliekas perdirbančią visuomenę
  , kurioje labai efektyviai naudojami ištekliai, valstybės narės imasi priemonių, būtinų pasiekti, kad:

atliekas perdirbančią visuomenę

| | „Siekdamos įgyvendinti šios direktyvos tikslus ir sukurti Europos
  žiedinę ekonomiką
  , kurioje labai efektyviai naudojami ištekliai, valstybės narės imasi priemonių, būtinų pasiekti, kad:“; |
| --- | --- |

„Siekdamos įgyvendinti šios direktyvos tikslus ir sukurti Europos
  žiedinę ekonomiką
  , kurioje labai efektyviai naudojami ištekliai, valstybės narės imasi priemonių, būtinų pasiekti, kad:“;

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto d papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | komunalinių atliekų, kurios parengiamos pakartotiniam naudojimui ir perdirbamos, kiekis iki 2025 m. būtų padidintas bent iki 60 proc. (pagal svorį); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

komunalinių atliekų, kurios parengiamos pakartotiniam naudojimui ir perdirbamos, kiekis iki 2025 m. būtų padidintas bent iki 60 proc. (pagal svorį);

| c) | komunalinių atliekų, kurios parengiamos pakartotiniam naudojimui ir perdirbamos, kiekis iki 2025 m. būtų padidintas bent iki 60 proc. (pagal svorį)
  , įskaitant tai, kad mažiausiai 3 proc. visų susidariusių komunalinių atliekų turi būti parengtos pakartotiniam naudojimui
  ; |
| --- | --- |

c)

komunalinių atliekų, kurios parengiamos pakartotiniam naudojimui ir perdirbamos, kiekis iki 2025 m. būtų padidintas bent iki 60 proc. (pagal svorį)
  , įskaitant tai, kad mažiausiai 3 proc. visų susidariusių komunalinių atliekų turi būti parengtos pakartotiniam naudojimui
  ;

, įskaitant tai, kad mažiausiai 3 proc. visų susidariusių komunalinių atliekų turi būti parengtos pakartotiniam naudojimui

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto d papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | komunalinių atliekų, kurios parengiamos pakartotiniam naudojimui ir perdirbamos, kiekis iki 2030 m. būtų padidintas bent iki
  65
  proc. (pagal svorį). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

komunalinių atliekų, kurios parengiamos pakartotiniam naudojimui ir perdirbamos, kiekis iki 2030 m. būtų padidintas bent iki
  65
  proc. (pagal svorį).

65

| d) | komunalinių atliekų, kurios parengiamos pakartotiniam naudojimui ir perdirbamos, kiekis iki 2030 m. būtų padidintas bent iki
  70
  proc. (pagal svorį)
  , įskaitant tai, kad mažiausiai 5 proc
  .
  visų susidariusių komunalinių atliekų turi būti parengtos pakartotiniam naudojimui; |
| --- | --- |

d)

komunalinių atliekų, kurios parengiamos pakartotiniam naudojimui ir perdirbamos, kiekis iki 2030 m. būtų padidintas bent iki
  70
  proc. (pagal svorį)
  , įskaitant tai, kad mažiausiai 5 proc
  .
  visų susidariusių komunalinių atliekų turi būti parengtos pakartotiniam naudojimui;

70

, įskaitant tai, kad mažiausiai 5 proc

visų susidariusių komunalinių atliekų turi būti parengtos pakartotiniam naudojimui;

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Estijai, Graikijai, Kroatijai, Latvijai, Maltai, Rumunijai ir Slovakijai
  2 dalies c 
  ir d punktuose nurodytų tikslų įgyvendinimo laikotarpis gali būti pratęstas dar
  penkeriais metais
  . Apie savo ketinimą pasinaudoti šia nuostata valstybė narė informuoja Komisiją ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki 2 dalies c ir d punktuose nustatytų terminų. Jei įgyvendinimo laikotarpis pratęsiamas, valstybė narė deda visas pastangas, kad padidintų pakartotiniam naudojimui parengiamų ir perdirbamų komunalinių atliekų kiekį bent 50 proc. ir 60 proc. (pagal svorį) atitinkamai iki 2025 ir 2030 m. | 3.   
  Valstybė narė gali prašyti pratęsti laikotarpį, per kurį turi būti pasiektas
  2 dalies c 
  punkte nurodytas tikslas,
  penkeriais metais
  , jeigu ji tenkina šias sąlygas: |
| | a) | 2013 m. ji yra parengusi pakartotiniam naudojimui ir perdirbusi mažiau kaip 20 proc. savo komunalinių atliekų ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Estijai, Graikijai, Kroatijai, Latvijai, Maltai, Rumunijai ir Slovakijai
  2 dalies c 
  ir d punktuose nurodytų tikslų įgyvendinimo laikotarpis gali būti pratęstas dar
  penkeriais metais
  . Apie savo ketinimą pasinaudoti šia nuostata valstybė narė informuoja Komisiją ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki 2 dalies c ir d punktuose nustatytų terminų. Jei įgyvendinimo laikotarpis pratęsiamas, valstybė narė deda visas pastangas, kad padidintų pakartotiniam naudojimui parengiamų ir perdirbamų komunalinių atliekų kiekį bent 50 proc. ir 60 proc. (pagal svorį) atitinkamai iki 2025 ir 2030 m.

3.   
  Valstybė narė gali prašyti pratęsti laikotarpį, per kurį turi būti pasiektas
  2 dalies c 
  punkte nurodytas tikslas,
  penkeriais metais
  , jeigu ji tenkina šias sąlygas:

a)

2013 m. ji yra parengusi pakartotiniam naudojimui ir perdirbusi mažiau kaip 20 proc. savo komunalinių atliekų ir

2013 m. ji yra parengusi pakartotiniam naudojimui ir perdirbusi mažiau kaip 20 proc. savo komunalinių atliekų ir

| b) | ji nėra įtraukta į valstybių narių, kuriose esama rizikos iki 2025 m. nepasiekti 11b straipsnio 2 dalies b punkte nustatyto bent 50 proc. jų komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslo, sąrašą. |
| --- | --- |

b)

ji nėra įtraukta į valstybių narių, kuriose esama rizikos iki 2025 m. nepasiekti 11b straipsnio 2 dalies b punkte nustatyto bent 50 proc. jų komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslo, sąrašą.

ji nėra įtraukta į valstybių narių, kuriose esama rizikos iki 2025 m. nepasiekti 11b straipsnio 2 dalies b punkte nustatyto bent 50 proc. jų komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslo, sąrašą.

Valstybė narė pateikia prašymą Komisijai dėl tokio pratęsimo ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki 2 dalies c punkte nustatyto termino, tačiau ne anksčiau nei bus paskelbta 11b straipsnyje nurodyta ataskaita dėl šioje dalyje nustatyto tikslo įgyvendinimo pažangos.

Valstybė narė pateikia prašymą Komisijai dėl tokio pratęsimo ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki 2 dalies c punkte nustatyto termino, tačiau ne anksčiau nei bus paskelbta 11b straipsnyje nurodyta ataskaita dėl šioje dalyje nustatyto tikslo įgyvendinimo pažangos.

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kartu su
  pranešimu
  pateikiamas įgyvendinimo planas, kuriame išdėstomos priemonės, būtinos tikslams įgyvendinti iki naujojo termino.
  Plane
  taip pat pateikiamas išsamus siūlomų priemonių įgyvendinimo grafikas ir numatomo jų poveikio vertinimas. | Kartu su
  prašymu dėl pratęsimo
  pateikiamas įgyvendinimo planas, kuriame išdėstomos priemonės, būtinos tikslams įgyvendinti iki naujojo termino.
  Planas parengiamas remiantis esamų atliekų tvarkymo planų vertinimu ir jame
  taip pat pateikiamas išsamus siūlomų priemonių įgyvendinimo grafikas ir numatomo jų poveikio vertinimas. |
| | Be to, trečioje pastraipoje nurodytas planas turi atitikti bent šiuos reikalavimus: |
| | a) | jame numatomos atitinkamos ekonominės priemonės, kuriomis skatinama taikyti atliekų hierarchiją, kaip nurodyta šios direktyvos 4 straipsnio 1 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kartu su
  pranešimu
  pateikiamas įgyvendinimo planas, kuriame išdėstomos priemonės, būtinos tikslams įgyvendinti iki naujojo termino.
  Plane
  taip pat pateikiamas išsamus siūlomų priemonių įgyvendinimo grafikas ir numatomo jų poveikio vertinimas.

pranešimu

Plane

Kartu su
  prašymu dėl pratęsimo
  pateikiamas įgyvendinimo planas, kuriame išdėstomos priemonės, būtinos tikslams įgyvendinti iki naujojo termino.
  Planas parengiamas remiantis esamų atliekų tvarkymo planų vertinimu ir jame
  taip pat pateikiamas išsamus siūlomų priemonių įgyvendinimo grafikas ir numatomo jų poveikio vertinimas.

prašymu dėl pratęsimo

Planas parengiamas remiantis esamų atliekų tvarkymo planų vertinimu ir jame

Be to, trečioje pastraipoje nurodytas planas turi atitikti bent šiuos reikalavimus:

Be to, trečioje pastraipoje nurodytas planas turi atitikti bent šiuos reikalavimus:

a)

jame numatomos atitinkamos ekonominės priemonės, kuriomis skatinama taikyti atliekų hierarchiją, kaip nurodyta šios direktyvos 4 straipsnio 1 dalyje;

jame numatomos atitinkamos ekonominės priemonės, kuriomis skatinama taikyti atliekų hierarchiją, kaip nurodyta šios direktyvos 4 straipsnio 1 dalyje;

| b) | jame parodoma, kad struktūriniai ir sanglaudos fondai ir kitos priemonės bus naudojami našiai ir efektyviai, t. y. parodoma, kad bus daromos ilgalaikės investicijos, kuriomis bus finansuojamas atliekų tvarkymo infrastruktūrų, reikalingų atitinkamiems tikslams pasiekti, vystymas; |
| --- | --- |

b)

jame parodoma, kad struktūriniai ir sanglaudos fondai ir kitos priemonės bus naudojami našiai ir efektyviai, t. y. parodoma, kad bus daromos ilgalaikės investicijos, kuriomis bus finansuojamas atliekų tvarkymo infrastruktūrų, reikalingų atitinkamiems tikslams pasiekti, vystymas;

jame parodoma, kad struktūriniai ir sanglaudos fondai ir kitos priemonės bus naudojami našiai ir efektyviai, t. y. parodoma, kad bus daromos ilgalaikės investicijos, kuriomis bus finansuojamas atliekų tvarkymo infrastruktūrų, reikalingų atitinkamiems tikslams pasiekti, vystymas;

| c) | juo užtikrinama statistinių duomenų kokybė ir jame pateikiamos aiškios atliekų tvarkymo pajėgumų ir atotrūkio nuo šios direktyvos 11 straipsnio 2 dalyje, Direktyvos 94/62/EB 6 straipsnio 1 dalyje ir Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnio 2a, 2b ir 2c dalyse nustatytų tikslų prognozės; |
| --- | --- |

c)

juo užtikrinama statistinių duomenų kokybė ir jame pateikiamos aiškios atliekų tvarkymo pajėgumų ir atotrūkio nuo šios direktyvos 11 straipsnio 2 dalyje, Direktyvos 94/62/EB 6 straipsnio 1 dalyje ir Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnio 2a, 2b ir 2c dalyse nustatytų tikslų prognozės;

juo užtikrinama statistinių duomenų kokybė ir jame pateikiamos aiškios atliekų tvarkymo pajėgumų ir atotrūkio nuo šios direktyvos 11 straipsnio 2 dalyje, Direktyvos 94/62/EB 6 straipsnio 1 dalyje ir Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnio 2a, 2b ir 2c dalyse nustatytų tikslų prognozės;

| d) | jame nustatyta atliekų prevencijos programa, kaip nurodyta šios direktyvos 29 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

jame nustatyta atliekų prevencijos programa, kaip nurodyta šios direktyvos 29 straipsnyje.

jame nustatyta atliekų prevencijos programa, kaip nurodyta šios direktyvos 29 straipsnyje.

Komisija įvertina, ar laikomasi ketvirtos pastraipos a–d punktuose nustatytų reikalavimų. Jei Komisija per penkis mėnesius nuo pateikto plano gavimo dienos nepareiškia prieštaravimų, pratęsimo prašymas laikomas patenkintu.

Komisija įvertina, ar laikomasi ketvirtos pastraipos a–d punktuose nustatytų reikalavimų. Jei Komisija per penkis mėnesius nuo pateikto plano gavimo dienos nepareiškia prieštaravimų, pratęsimo prašymas laikomas patenkintu.

Jei Komisija pareiškia prieštaravimų, ji iš atitinkamos valstybės narės reikalauja per du mėnesius nuo tų prieštaravimų gavimo dienos pateikti patikslintą planą.

Jei Komisija pareiškia prieštaravimų, ji iš atitinkamos valstybės narės reikalauja per du mėnesius nuo tų prieštaravimų gavimo dienos pateikti patikslintą planą.

Komisija įvertina patikslintą planą per du mėnesius nuo jo gavimo dienos ir raštu praneša apie pratęsimo prašymo patenkinimą arba atmetimą. Jei per tą laikotarpį Komisija sprendimo nepriima, pratęsimo prašymas laikomas patenkintu.

Komisija įvertina patikslintą planą per du mėnesius nuo jo gavimo dienos ir raštu praneša apie pratęsimo prašymo patenkinimą arba atmetimą. Jei per tą laikotarpį Komisija sprendimo nepriima, pratęsimo prašymas laikomas patenkintu.

Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie savo sprendimų išvadas per du mėnesius nuo tų sprendimų priėmimo dienos.

Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie savo sprendimų išvadas per du mėnesius nuo tų sprendimų priėmimo dienos.

Jeigu suteikiamas leidimas pratęsti įgyvendinimo laikotarpį, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, bet valstybė narė 2025 m. neparengia pakartotiniam naudojimui ir neperdirba bent 50 proc. savo komunalinių atliekų, laikoma, kad tas leidimas pratęsti laikotarpį yra savaime panaikinamas.

Jeigu suteikiamas leidimas pratęsti įgyvendinimo laikotarpį, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, bet valstybė narė 2025 m. neparengia pakartotiniam naudojimui ir neperdirba bent 50 proc. savo komunalinių atliekų, laikoma, kad tas leidimas pratęsti laikotarpį yra savaime panaikinamas.

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Valstybė narė gali prašyti pratęsti laikotarpį, per kurį turi būti pasiektas 2 dalies d punkte nurodytas tikslas, penkeriais metais, jeigu ji tenkina šias sąlygas: |
| | a) | ji atitinka 3 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytas sąlygas ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Valstybė narė gali prašyti pratęsti laikotarpį, per kurį turi būti pasiektas 2 dalies d punkte nurodytas tikslas, penkeriais metais, jeigu ji tenkina šias sąlygas:

a)

ji atitinka 3 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytas sąlygas ir

ji atitinka 3 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytas sąlygas ir

| b) | ji nėra įtraukta į valstybių narių, kuriose esama rizikos iki 2030 m. nepasiekti 11b straipsnio 2 dalies b punkte nustatyto bent 60 proc. jų komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslo, sąrašą. |
| --- | --- |

b)

ji nėra įtraukta į valstybių narių, kuriose esama rizikos iki 2030 m. nepasiekti 11b straipsnio 2 dalies b punkte nustatyto bent 60 proc. jų komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslo, sąrašą.

ji nėra įtraukta į valstybių narių, kuriose esama rizikos iki 2030 m. nepasiekti 11b straipsnio 2 dalies b punkte nustatyto bent 60 proc. jų komunalinių atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslo, sąrašą.

Norėdama paprašyti, kad laikotarpis būtų pratęstas pagal šio straipsnio pirmą pastraipą, valstybė narė pateikia prašymą Komisijai pagal šio straipsnio 3 dalį ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki šio straipsnio 2 dalies d punkte nustatyto termino, tačiau ne anksčiau nei bus paskelbta 11b straipsnyje nurodyta ataskaita dėl šioje dalyje nustatyto tikslo įgyvendinimo pažangos.

Norėdama paprašyti, kad laikotarpis būtų pratęstas pagal šio straipsnio pirmą pastraipą, valstybė narė pateikia prašymą Komisijai pagal šio straipsnio 3 dalį ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki šio straipsnio 2 dalies d punkte nustatyto termino, tačiau ne anksčiau nei bus paskelbta 11b straipsnyje nurodyta ataskaita dėl šioje dalyje nustatyto tikslo įgyvendinimo pažangos.

Jeigu suteikiamas leidimas pratęsti įgyvendinimo laikotarpį, bet valstybė narė 2030 m. neparengia pakartotiniam naudojimui ir neperdirba bent 60 proc. savo komunalinių atliekų, laikoma, kad tas leidimas pratęsti laikotarpį yra savaime panaikinamas.

Jeigu suteikiamas leidimas pratęsti įgyvendinimo laikotarpį, bet valstybė narė 2030 m. neparengia pakartotiniam naudojimui ir neperdirba bent 60 proc. savo komunalinių atliekų, laikoma, kad tas leidimas pratęsti laikotarpį yra savaime panaikinamas.

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Vėliausiai iki 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija apsvarsto 2 dalies d punkte nustatytą tikslą ketindama jį padidinti ir apsvarsto
  , ar reikia nustatyti su kitais atliekų srautais susijusius tikslus
  . Tuo tikslu Europos Parlamentui ir Tarybai nusiunčiama Komisijos ataskaita, jei reikia, su pasiūlymu. | 4.   Vėliausiai iki 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija apsvarsto 2 dalies d punkte nustatytą tikslą ketindama jį padidinti ir apsvarsto
  geriausius valstybių narių taikomus būdus ir priemones šiam tikslui pasiekti
  . Tuo tikslu Europos Parlamentui ir Tarybai nusiunčiama Komisijos ataskaita, jei reikia, su pasiūlymu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Vėliausiai iki 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija apsvarsto 2 dalies d punkte nustatytą tikslą ketindama jį padidinti ir apsvarsto
  , ar reikia nustatyti su kitais atliekų srautais susijusius tikslus
  . Tuo tikslu Europos Parlamentui ir Tarybai nusiunčiama Komisijos ataskaita, jei reikia, su pasiūlymu.

4.   Vėliausiai iki 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija apsvarsto 2 dalies d punkte nustatytą tikslą ketindama jį padidinti ir apsvarsto
  geriausius valstybių narių taikomus būdus ir priemones šiam tikslui pasiekti
  . Tuo tikslu Europos Parlamentui ir Tarybai nusiunčiama Komisijos ataskaita, jei reikia, su pasiūlymu.

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija išnagrinėja galimybę nustatyti komercinės veiklos atliekų, nepavojingų pramoninės veiklos atliekų ir kitų atliekų srautų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2025 ir 2030 m. Tuo tikslu ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija parengia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir juos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Komisija išnagrinėja galimybę nustatyti komercinės veiklos atliekų, nepavojingų pramoninės veiklos atliekų ir kitų atliekų srautų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2025 ir 2030 m. Tuo tikslu ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija parengia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir juos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

1 straipsnio 1 dalies 10 punkto e papunktis

Direktyva 2008/98/EB

11 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisija išnagrinėja galimybę nustatyti statybos ir griovimo atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2025 ir 2030 m. Tuo tikslu ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija parengia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir juos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b.
     
  Komisija išnagrinėja galimybę nustatyti statybos ir griovimo atliekų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2025 ir 2030 m. Tuo tikslu ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija parengia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir juos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

Direktyva 2008/98/EB

11 a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Skaičiuojant, ar 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose bei 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti tikslai pasiekti, | 1.   Skaičiuojant, ar 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose bei 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti tikslai pasiekti, |
| a) | perdirbtų komunalinių atliekų svoris – tai atliekų žaliavų, perduodamų į galutinį perdirbimo procesą, svoris; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Skaičiuojant, ar 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose bei 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti tikslai pasiekti,

1.   Skaičiuojant, ar 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose bei 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti tikslai pasiekti,

a)

perdirbtų komunalinių atliekų svoris – tai atliekų žaliavų, perduodamų į galutinį perdirbimo procesą, svoris;

| a) | perdirbtų komunalinių atliekų svoris – tai atliekų žaliavų,
  atitinkamais metais
  perduodamų į galutinį perdirbimo procesą, svoris; |
| --- | --- |

a)

perdirbtų komunalinių atliekų svoris – tai atliekų žaliavų,
  atitinkamais metais
  perduodamų į galutinį perdirbimo procesą, svoris;

atitinkamais metais

| b) | pakartotiniam naudojimui parengtų komunalinių atliekų svoris – tai komunalinių atliekų, kurias regeneravo arba surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas ir su kuriomis atliktos visos reikiamos tikrinimo, valymo ir taisymo operacijos, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti be jokio tolesnio rūšiavimo ar išankstinio apdirbimo; |
| --- | --- |

b)

pakartotiniam naudojimui parengtų komunalinių atliekų svoris – tai komunalinių atliekų, kurias regeneravo arba surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas ir su kuriomis atliktos visos reikiamos tikrinimo, valymo ir taisymo operacijos, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti be jokio tolesnio rūšiavimo ar išankstinio apdirbimo;

| b) | pakartotiniam naudojimui parengtų komunalinių atliekų svoris – tai komunalinių atliekų, kurias
  atitinkamais metais
  regeneravo arba surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas ir su kuriomis atliktos visos reikiamos tikrinimo, valymo ir taisymo operacijos, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti be jokio tolesnio rūšiavimo ar išankstinio apdirbimo
  , svoris. |
| --- | --- |

b)

pakartotiniam naudojimui parengtų komunalinių atliekų svoris – tai komunalinių atliekų, kurias
  atitinkamais metais
  regeneravo arba surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas ir su kuriomis atliktos visos reikiamos tikrinimo, valymo ir taisymo operacijos, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti be jokio tolesnio rūšiavimo ar išankstinio apdirbimo
  , svoris.

atitinkamais metais

, svoris.

| c) | valstybės narės gali įtraukti produktus ir sudėtines dalis, kurias pakartotiniam naudojimui parengia pripažinti parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojai arba kurios pakartotiniam naudojimui parengiamos taikant užstato ir supirkimo sistemas. Skaičiuodamos patikslintą pakartotiniam naudojimui parengtų ir perdirbtų komunalinių atliekų procentinę dalį, kuri patikslinama atsižvelgiant į pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudėtinių dalių svorį, valstybės narės naudoja patikrintus veiklos vykdytojų pateiktus duomenis ir taiko VI priede pateiktą formulę. |
| --- | --- |

c)

valstybės narės gali įtraukti produktus ir sudėtines dalis, kurias pakartotiniam naudojimui parengia pripažinti parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojai arba kurios pakartotiniam naudojimui parengiamos taikant užstato ir supirkimo sistemas. Skaičiuodamos patikslintą pakartotiniam naudojimui parengtų ir perdirbtų komunalinių atliekų procentinę dalį, kuri patikslinama atsižvelgiant į pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudėtinių dalių svorį, valstybės narės naudoja patikrintus veiklos vykdytojų pateiktus duomenis ir taiko VI priede pateiktą formulę.

valstybės narės gali įtraukti produktus ir sudėtines dalis, kurias pakartotiniam naudojimui parengia pripažinti parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojai arba kurios pakartotiniam naudojimui parengiamos taikant užstato ir supirkimo sistemas. Skaičiuodamos patikslintą pakartotiniam naudojimui parengtų ir perdirbtų komunalinių atliekų procentinę dalį, kuri patikslinama atsižvelgiant į pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudėtinių dalių svorį, valstybės narės naudoja patikrintus veiklos vykdytojų pateiktus duomenis ir taiko VI priede pateiktą formulę.

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

Direktyva 2008/98/EB

11 a straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija paprašo Europos standartizacijos organizacijų parengti Europos kokybės standartus, taikomus į galutinio perdirbimo etapą patenkančių atliekų medžiagoms ir antrinėms žaliavoms, ypač plastikui, remiantis geriausiais turimais praktikos pavyzdžiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija paprašo Europos standartizacijos organizacijų parengti Europos kokybės standartus, taikomus į galutinio perdirbimo etapą patenkančių atliekų medžiagoms ir antrinėms žaliavoms, ypač plastikui, remiantis geriausiais turimais praktikos pavyzdžiais.

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

Direktyva 2008/98/EB

11 a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Siekdama užtikrinti, kad 1 dalies
  b ir c
  punktų
  ir VI priedo
  taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais nustato būtinuosius kokybės ir veiklos reikalavimus, taikomus nustatant pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus
  ir
  užstato ir supirkimo sistemas, įskaitant konkrečias duomenų rinkimo, patikros ir ataskaitų teikimo taisykles. | 2.   Siekdama užtikrinti, kad 1 dalies
  a ir b
  punktų taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais nustato būtinuosius kokybės ir veiklos reikalavimus, taikomus nustatant pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus, užstato ir supirkimo sistemas
  ir galutinio perdirbimo veiklos vykdytojus
  , įskaitant konkrečias duomenų rinkimo,
  atsekamumo,
  patikros ir ataskaitų teikimo taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Siekdama užtikrinti, kad 1 dalies
  b ir c
  punktų
  ir VI priedo
  taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais nustato būtinuosius kokybės ir veiklos reikalavimus, taikomus nustatant pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus
  ir
  užstato ir supirkimo sistemas, įskaitant konkrečias duomenų rinkimo, patikros ir ataskaitų teikimo taisykles.

2.   Siekdama užtikrinti, kad 1 dalies
  a ir b
  punktų taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais nustato būtinuosius kokybės ir veiklos reikalavimus, taikomus nustatant pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojus, užstato ir supirkimo sistemas
  ir galutinio perdirbimo veiklos vykdytojus
  , įskaitant konkrečias duomenų rinkimo,
  atsekamumo,
  patikros ir ataskaitų teikimo taisykles.

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

Direktyva 2008/98/EB

11 a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Nukrypstant nuo 1 dalies, atliekų, su kuriomis atlikta bet kuri rūšiavimo operacija, svoris gali būti deklaruojamas kaip perdirbtų komunalinių atliekų svoris, jeigu: | 3.   
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų saugomi įrašai apie produktų ir medžiagų, išgabenamų iš panaudojimo ar perdirbimo arba parengimo pakartotiniam naudojimui įrenginio (t. y. rezultato), svorį. |
| a) | tokios atliekos siunčiamos galutinai perdirbti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Nukrypstant nuo 1 dalies, atliekų, su kuriomis atlikta bet kuri rūšiavimo operacija, svoris gali būti deklaruojamas kaip perdirbtų komunalinių atliekų svoris, jeigu:

3.   
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų saugomi įrašai apie produktų ir medžiagų, išgabenamų iš panaudojimo ar perdirbimo arba parengimo pakartotiniam naudojimui įrenginio (t. y. rezultato), svorį.

a)

tokios atliekos siunčiamos galutinai perdirbti;

tokios atliekos siunčiamos galutinai perdirbti;

| b) | medžiagų, kurios nebus galutinai perdirbtos ir kurios šalinamos arba naudojamos energijai gauti, dalis yra ne didesnė kaip 10 proc. bendro perdirbamų atliekų svorio. |
| --- | --- |

b)

medžiagų, kurios nebus galutinai perdirbtos ir kurios šalinamos arba naudojamos energijai gauti, dalis yra ne didesnė kaip 10 proc. bendro perdirbamų atliekų svorio.

medžiagų, kurios nebus galutinai perdirbtos ir kurios šalinamos arba naudojamos energijai gauti, dalis yra ne didesnė kaip 10 proc. bendro perdirbamų atliekų svorio.

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

Direktyva 2008/98/EB

11 a straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės sukuria veiksmingą kokybės kontrolės ir komunalinių atliekų atsekamumo sistemą, kad užtikrintų,
  jog
  laikomasi
  3 dalies a ir b punktuose
  nustatytų
  sąlygų
  . Sistemą gali sudaryti pagal 35 straipsnio 4 dalį sukurti elektroniniai registrai, rūšiuotų atliekų kokybės reikalavimų techninės specifikacijos arba bet kuri kita lygiavertė priemonė, kuria užtikrinama, kad surinkti duomenys apie perdirbtas atliekas būtų patikimi ir tikslūs. | 4.   
  Laikydamosi 2 dalies,
  valstybės narės sukuria veiksmingą kokybės kontrolės ir komunalinių atliekų atsekamumo sistemą, kad užtikrintų,
  jog būtų
  laikomasi
  1 dalyje
  nustatytų
  taisyklių
  . Sistemą gali sudaryti pagal 35 straipsnio 4 dalį sukurti elektroniniai registrai, rūšiuotų atliekų kokybės reikalavimų techninės specifikacijos arba bet kuri kita lygiavertė priemonė, kuria užtikrinama, kad surinkti duomenys apie perdirbtas atliekas būtų patikimi ir tikslūs.
  Valstybės narės praneša Komisijai apie pasirinktą kokybės kontrolės ir atsekamumo metodą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės sukuria veiksmingą kokybės kontrolės ir komunalinių atliekų atsekamumo sistemą, kad užtikrintų,
  jog
  laikomasi
  3 dalies a ir b punktuose
  nustatytų
  sąlygų
  . Sistemą gali sudaryti pagal 35 straipsnio 4 dalį sukurti elektroniniai registrai, rūšiuotų atliekų kokybės reikalavimų techninės specifikacijos arba bet kuri kita lygiavertė priemonė, kuria užtikrinama, kad surinkti duomenys apie perdirbtas atliekas būtų patikimi ir tikslūs.

4.   
  Laikydamosi 2 dalies,
  valstybės narės sukuria veiksmingą kokybės kontrolės ir komunalinių atliekų atsekamumo sistemą, kad užtikrintų,
  jog būtų
  laikomasi
  1 dalyje
  nustatytų
  taisyklių
  . Sistemą gali sudaryti pagal 35 straipsnio 4 dalį sukurti elektroniniai registrai, rūšiuotų atliekų kokybės reikalavimų techninės specifikacijos arba bet kuri kita lygiavertė priemonė, kuria užtikrinama, kad surinkti duomenys apie perdirbtas atliekas būtų patikimi ir tikslūs.
  Valstybės narės praneša Komisijai apie pasirinktą kokybės kontrolės ir atsekamumo metodą.

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

Direktyva 2008/98/EB

11 a straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Skaičiuodamos, ar 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose ir 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti tikslai yra įgyvendinti, valstybės narės gali įskaičiuoti metalų, perdirbtų
  kartu
  vykdant deginimą, kiekį, proporcingą sudegintų komunalinių atliekų kiekiui, jei perdirbti metalai atitinka tam tikrus kokybės reikalavimus. | 5.   Skaičiuodamos, ar 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose ir 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti tikslai yra įgyvendinti, valstybės narės
  , Komisijai priėmus šio straipsnio 6 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą,
  gali įskaičiuoti metalų, perdirbtų vykdant deginimą
  arba bendrą atliekų deginimą
  , kiekį, proporcingą sudegintų komunalinių atliekų kiekiui, jei perdirbti metalai atitinka tam tikrus kokybės reikalavimus
  ir jei tos atliekos prieš jas deginant buvo išrūšiuotos arba buvo laikomasi įpareigojimo įdiegti atskiro surinkimo sistemas popieriui, metalui, plastikui, stiklui ir biologinėms atliekoms
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Skaičiuodamos, ar 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose ir 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti tikslai yra įgyvendinti, valstybės narės gali įskaičiuoti metalų, perdirbtų
  kartu
  vykdant deginimą, kiekį, proporcingą sudegintų komunalinių atliekų kiekiui, jei perdirbti metalai atitinka tam tikrus kokybės reikalavimus.

5.   Skaičiuodamos, ar 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose ir 11 straipsnio 3 dalyje nustatyti tikslai yra įgyvendinti, valstybės narės
  , Komisijai priėmus šio straipsnio 6 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą,
  gali įskaičiuoti metalų, perdirbtų vykdant deginimą
  arba bendrą atliekų deginimą
  , kiekį, proporcingą sudegintų komunalinių atliekų kiekiui, jei perdirbti metalai atitinka tam tikrus kokybės reikalavimus
  ir jei tos atliekos prieš jas deginant buvo išrūšiuotos arba buvo laikomasi įpareigojimo įdiegti atskiro surinkimo sistemas popieriui, metalui, plastikui, stiklui ir biologinėms atliekoms
  .

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

1 straipsnio 1 dalies 11 punktas

Direktyva 2008/98/EB

11 a straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Siekdama užtikrinti, kad 5 dalies taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais nustatoma bendra metalų, kurie perdirbti kartu vykdant deginimą, svorio skaičiavimo metodika, įskaitant perdirbtų metalų kokybės kriterijus. | 6.   Siekdama užtikrinti, kad 5 dalies taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais nustatoma bendra metalų, kurie perdirbti kartu vykdant deginimą
  arba bendrą atliekų deginimą
  , svorio skaičiavimo metodika, įskaitant perdirbtų metalų kokybės kriterijus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Siekdama užtikrinti, kad 5 dalies taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais nustatoma bendra metalų, kurie perdirbti kartu vykdant deginimą, svorio skaičiavimo metodika, įskaitant perdirbtų metalų kokybės kriterijus.

6.   Siekdama užtikrinti, kad 5 dalies taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais nustatoma bendra metalų, kurie perdirbti kartu vykdant deginimą
  arba bendrą atliekų deginimą
  , svorio skaičiavimo metodika, įskaitant perdirbtų metalų kokybės kriterijus.

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 punktas

1 straipsnio 1 dalies 12 punktas

Direktyva 2008/98/EB

11 b straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendradarbiaudama su Europos aplinkos agentūra, Komisija parengia 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose
  ir
  11 straipsnio 3 dalyje nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangos ataskaitą vėliausiai likus trejiems metams iki tose nuostatose nustatytų terminų. | 1.   Bendradarbiaudama su Europos aplinkos agentūra, Komisija parengia 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose, 11 straipsnio 3
  ir 3a dalyse ir 21 straipsnio 1a
  dalyje nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangos ataskaitą vėliausiai likus trejiems metams iki tose nuostatose nustatytų terminų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Bendradarbiaudama su Europos aplinkos agentūra, Komisija parengia 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose
  ir
  11 straipsnio 3 dalyje nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangos ataskaitą vėliausiai likus trejiems metams iki tose nuostatose nustatytų terminų.

1.   Bendradarbiaudama su Europos aplinkos agentūra, Komisija parengia 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose, 11 straipsnio 3
  ir 3a dalyse ir 21 straipsnio 1a
  dalyje nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangos ataskaitą vėliausiai likus trejiems metams iki tose nuostatose nustatytų terminų.

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 punktas

1 straipsnio 1 dalies 12 punktas

Direktyva 2008/98/EB

11 b straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | geriausios praktikos, kuri taikoma visoje Sąjungoje ir kuria remiantis būtų galima sėkmingai siekti tikslų, pavyzdžiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

geriausios praktikos, kuri taikoma visoje Sąjungoje ir kuria remiantis būtų galima sėkmingai siekti tikslų, pavyzdžiai.

geriausios praktikos, kuri taikoma visoje Sąjungoje ir kuria remiantis būtų galima sėkmingai siekti tikslų, pavyzdžiai.

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 punktas

1 straipsnio 1 dalies 12 punktas

Direktyva 2008/98/EB

11 b straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Prireikus 1 dalyje nurodytose ataskaitose nagrinėjama, kaip įgyvendinami kiti šios direktyvos reikalavimai, pavyzdžiui, pateikiamos 29 straipsnyje nurodytų atliekų prevencijos programų tikslų pasiekimo prognozės ir pašalintų ir energijos gamybai panaudotų komunalinių atliekų procentinė dalis ir vienam gyventojui tenkantis kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Prireikus 1 dalyje nurodytose ataskaitose nagrinėjama, kaip įgyvendinami kiti šios direktyvos reikalavimai, pavyzdžiui, pateikiamos 29 straipsnyje nurodytų atliekų prevencijos programų tikslų pasiekimo prognozės ir pašalintų ir energijos gamybai panaudotų komunalinių atliekų procentinė dalis ir vienam gyventojui tenkantis kiekis.

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 a punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

12 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a) | 12 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „1a.
     
  Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad iki 2030 m. pašalintų komunalinių atliekų kiekis būtų sumažintas ir neviršytų 10 proc. visų susidarančių komunalinių atliekų.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a)

12a)

12 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad iki 2030 m. pašalintų komunalinių atliekų kiekis būtų sumažintas ir neviršytų 10 proc. visų susidarančių komunalinių atliekų.“;

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 b punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

12 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12b) | 12 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „1b.
     
  Komisija peržiūri I priede pateiktą šalinimo operacijų sąrašą. Atsižvelgdama į tą peržiūrą, Komisija priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatomi D2, D3, D4, D6, D7 ir D12 šalinimo operacijų techniniai kriterijai ir jų vykdymo procedūros. Prireikus tuose deleguotuosiuose aktuose nustatomas draudimas vykdyti šalinimo operacijas, kurios neatitinka 13 straipsnyje nustatytų reikalavimų.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12b)

12b)

12 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1b.
     
  Komisija peržiūri I priede pateiktą šalinimo operacijų sąrašą. Atsižvelgdama į tą peržiūrą, Komisija priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatomi D2, D3, D4, D6, D7 ir D12 šalinimo operacijų techniniai kriterijai ir jų vykdymo procedūros. Prireikus tuose deleguotuosiuose aktuose nustatomas draudimas vykdyti šalinimo operacijas, kurios neatitinka 13 straipsnyje nustatytų reikalavimų.“;

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 c punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

12 straipsnio 1 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12c) | 12 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „1c.
     
  Valstybės narės imasi konkrečių priemonių siekdamos neleisti, kad atliekos būtų tiesiogiai ar netiesiogiai šalinamos į jūros aplinką. Valstybės narės Komisijai praneša apie priemones, nustatytas siekiant įgyvendinti šios dalies nuostatas, per aštuoniolika mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos ir po to kas dvejus metus. Komisija paskelbia kas dvejus metus teikiamą ataskaitą, remdamasi pateikta informacija, per šešis mėnesius.




  Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šios dalies įgyvendinimo tvarką ir rodiklius. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 39 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12c)

12c)

12 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1c.
     
  Valstybės narės imasi konkrečių priemonių siekdamos neleisti, kad atliekos būtų tiesiogiai ar netiesiogiai šalinamos į jūros aplinką. Valstybės narės Komisijai praneša apie priemones, nustatytas siekiant įgyvendinti šios dalies nuostatas, per aštuoniolika mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos ir po to kas dvejus metus. Komisija paskelbia kas dvejus metus teikiamą ataskaitą, remdamasi pateikta informacija, per šešis mėnesius.

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šios dalies įgyvendinimo tvarką ir rodiklius. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 39 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.“;

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 d punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 d punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

15 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12d) | 15 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „4a.
     
  Pagal Direktyvą 2014/24/ES valstybės narės gali imtis priemonių, kuriomis užtikrinama, kad į vietos valdžios institucijų ir organizacijų, produktų gamintojo vardu įgyvendinančių didesnės gamintojo atsakomybės sistemą, vykdomą atliekų tvarkymo subjektų atrankos procedūrą būtų įtrauktos socialinės sąlygos, siekiant skatinti socialinių ir solidarumo įmonių ir platformų vaidmenį.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12d)

12d)

15 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4a.
     
  Pagal Direktyvą 2014/24/ES valstybės narės gali imtis priemonių, kuriomis užtikrinama, kad į vietos valdžios institucijų ir organizacijų, produktų gamintojo vardu įgyvendinančių didesnės gamintojo atsakomybės sistemą, vykdomą atliekų tvarkymo subjektų atrankos procedūrą būtų įtrauktos socialinės sąlygos, siekiant skatinti socialinių ir solidarumo įmonių ir platformų vaidmenį.“;

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 e punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 e punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

18 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12e) | 18 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12e)

12e)

18 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

3.   
  Remiantis techninių ir ekonominių galimybių kriterijais
  , kai pavojingos atliekos buvo sumaišytos nesilaikant 1 dalies sąlygų,
  tos
  atliekos atskiriamos,
  jeigu
  tai įmanoma
  ir būtina, kad būtų laikomasi 13 straipsnio
  .

| | „3.   
  Tais atvejais
  , kai pavojingos atliekos buvo sumaišytos nesilaikant 1 dalies sąlygų,
  nedarant poveikio 36 straipsnio taikymui, valstybės narės užtikrina, kad
  atliekos
  būtų
  atskiriamos,
  kai
  tai
  techniškai
  įmanoma.


  Jei techniškai neįmanoma atskirti atliekų, mišrios atliekos perdirbamos įrenginyje, kuriam leidžiama tokį mišinį, taip pat atskiras tokio mišinio dalis, perdirbti.“; |
| --- | --- |

„3.   
  Tais atvejais
  , kai pavojingos atliekos buvo sumaišytos nesilaikant 1 dalies sąlygų,
  nedarant poveikio 36 straipsnio taikymui, valstybės narės užtikrina, kad
  atliekos
  būtų
  atskiriamos,
  kai
  tai
  techniškai
  įmanoma.

Jei techniškai neįmanoma atskirti atliekų, mišrios atliekos perdirbamos įrenginyje, kuriam leidžiama tokį mišinį, taip pat atskiras tokio mišinio dalis, perdirbti.“;

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 f punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 f punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

20 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12f) | 20 straipsnis papildomas šia pastraipa:



  „Ne vėliau kaip 2020 m. sausio 1 d. valstybės narės sukuria atskiras namų ūkiuose susidarančių pavojingų atliekų surinkimo ir priėmimo sistemas, siekdamos užtikrinti, kad pavojingos atliekos būtų tinkamai tvarkomos ir jomis nebūtų užteršti kitų komunalinių atliekų srautai.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12f)

12f)

20 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Ne vėliau kaip 2020 m. sausio 1 d. valstybės narės sukuria atskiras namų ūkiuose susidarančių pavojingų atliekų surinkimo ir priėmimo sistemas, siekdamos užtikrinti, kad pavojingos atliekos būtų tinkamai tvarkomos ir jomis nebūtų užteršti kitų komunalinių atliekų srautai.“;

„Ne vėliau kaip 2020 m. sausio 1 d. valstybės narės sukuria atskiras namų ūkiuose susidarančių pavojingų atliekų surinkimo ir priėmimo sistemas, siekdamos užtikrinti, kad pavojingos atliekos būtų tinkamai tvarkomos ir jomis nebūtų užteršti kitų komunalinių atliekų srautai.“;

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 g punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 g punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

20 straipsnio 1 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12 g) | 20 straipsnis papildomas šia pastraipa:



  „Ne vėliau kaip ... [18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija parengia gaires, kad padėtų ir sudarytų palankesnes sąlygas valstybėms narėms užtikrinti namų ūkiuose susidarančių pavojingų atliekų surinkimą ir saugų tvarkymą.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12 g)

12 g)

20 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Ne vėliau kaip ... [18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija parengia gaires, kad padėtų ir sudarytų palankesnes sąlygas valstybėms narėms užtikrinti namų ūkiuose susidarančių pavojingų atliekų surinkimą ir saugų tvarkymą.“;

„Ne vėliau kaip ... [18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija parengia gaires, kad padėtų ir sudarytų palankesnes sąlygas valstybėms narėms užtikrinti namų ūkiuose susidarančių pavojingų atliekų surinkimą ir saugų tvarkymą.“;

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 h punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 h punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

21 straipsnio 1 dalies a punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12h) | 21 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12h)

12h)

21 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

| a) | alyvų atliekos būtų surenkamos atskirai
  , jei yra techninės galimybės
  ; |
| --- | --- |

a)

alyvų atliekos būtų surenkamos atskirai
  , jei yra techninės galimybės
  ;

, jei yra techninės galimybės

| | „a) | alyvų atliekos būtų surenkamos atskirai;“; |
| --- | --- | --- |

„a)

alyvų atliekos būtų surenkamos atskirai;“;

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 i punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 i punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

21 straipsnio 1 dalies c punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12i) | 21 straipsnio 1 dalies c punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12i)

12i)

21 straipsnio 1 dalies c punktas pakeičiamas taip:

| c) | jei techniškai galima ir ekonomiškai gyvybinga,
  alyvų atliekos su skirtingomis savybėmis nėra maišomos ir alyvų atliekos nėra maišomos su kitų rūšių atliekomis ar medžiagomis, jeigu toks maišymas trukdo jų
  apdorojimui
  . |
| --- | --- |

c)

jei techniškai galima ir ekonomiškai gyvybinga,
  alyvų atliekos su skirtingomis savybėmis nėra maišomos ir alyvų atliekos nėra maišomos su kitų rūšių atliekomis ar medžiagomis, jeigu toks maišymas trukdo jų
  apdorojimui
  .

jei techniškai galima ir ekonomiškai gyvybinga,

apdorojimui

| | „c) | alyvų atliekos su skirtingomis savybėmis nėra maišomos ir alyvų atliekos nėra maišomos su kitų rūšių atliekomis ar medžiagomis, jeigu toks maišymas trukdo jų
  regeneravimui
  .“; |
| --- | --- | --- |

„c)

alyvų atliekos su skirtingomis savybėmis nėra maišomos ir alyvų atliekos nėra maišomos su kitų rūšių atliekomis ar medžiagomis, jeigu toks maišymas trukdo jų
  regeneravimui
  .“;

regeneravimui

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 j punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 j punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

21 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12j) | 21 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „1a.
     
  Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad iki 2025 m. alyvų atliekų regeneravimo apimtis būtų padidinta ir apimtų mažiausiai 85 proc. susidarančių alyvų atliekų.




  Į kitą valstybę narę regeneravimo tikslais išgabentos alyvų atliekos gali būti įskaičiuojamos tik į tos valstybės narės, kurioje tos alyvų atliekos surinktos, tikslų įgyvendinimo rodiklius ir tik tuo atveju, jeigu laikomasi atitinkamų Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 dėl tarpvalstybinio pavojingų atliekų vežimo reikalavimų.




  Alyvų atliekos, kurios eksportuojamos iš Sąjungos regeneravimo, parengimo pakartotinai naudoti arba perdirbimo tikslais, gali būti įskaičiuojamos į tos valstybės narės, kurioje alyvų atliekos surinktos, tikslų įgyvendinimo rodiklius tik tuo atveju, jeigu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 eksportuotojas gali įrodyti, kad atliekų siunta atitinka to reglamento reikalavimus ir kad tos alyvų atliekos už Sąjungos ribų buvo regeneruojamos laikantis reikalavimų, kurie yra lygiaverčiai atitinkamuose Sąjungos aplinkos teisės aktuose nustatytiems reikalavimams.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12j)

12j)

21 straipsnis papildomas šia dalimi:

„1a.
     
  Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad iki 2025 m. alyvų atliekų regeneravimo apimtis būtų padidinta ir apimtų mažiausiai 85 proc. susidarančių alyvų atliekų.

Į kitą valstybę narę regeneravimo tikslais išgabentos alyvų atliekos gali būti įskaičiuojamos tik į tos valstybės narės, kurioje tos alyvų atliekos surinktos, tikslų įgyvendinimo rodiklius ir tik tuo atveju, jeigu laikomasi atitinkamų Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 dėl tarpvalstybinio pavojingų atliekų vežimo reikalavimų.

Alyvų atliekos, kurios eksportuojamos iš Sąjungos regeneravimo, parengimo pakartotinai naudoti arba perdirbimo tikslais, gali būti įskaičiuojamos į tos valstybės narės, kurioje alyvų atliekos surinktos, tikslų įgyvendinimo rodiklius tik tuo atveju, jeigu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 eksportuotojas gali įrodyti, kad atliekų siunta atitinka to reglamento reikalavimus ir kad tos alyvų atliekos už Sąjungos ribų buvo regeneruojamos laikantis reikalavimų, kurie yra lygiaverčiai atitinkamuose Sąjungos aplinkos teisės aktuose nustatytiems reikalavimams.“;

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 k punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 k punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

21 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12k) | 21 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12k)

12k)

21 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   
  Alyvų atliekų atskiro rinkimo ir jų tinkamo apdorojimo tikslu
  valstybės narės gali, atsižvelgdamos į savo nacionalines sąlygas, taikyti papildomas priemones, tokias kaip techniniai reikalavimai, gamintojo atsakomybė, ekonominės priemonės ar savanoriški susitarimai.

| | „2.   
  Laikydamosi 1 ir 1a dalyse nustatytų įpareigojimų,
  valstybės narės gali, atsižvelgdamos į savo nacionalines sąlygas, taikyti papildomas priemones, tokias kaip techniniai reikalavimai, gamintojo atsakomybė, ekonominės priemonės ar savanoriški susitarimai.“; |
| --- | --- |

„2.   
  Laikydamosi 1 ir 1a dalyse nustatytų įpareigojimų,
  valstybės narės gali, atsižvelgdamos į savo nacionalines sąlygas, taikyti papildomas priemones, tokias kaip techniniai reikalavimai, gamintojo atsakomybė, ekonominės priemonės ar savanoriški susitarimai.“;

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 l punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 l punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

21 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12l) | 21 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12l)

12l)

21 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

3.   
  Jei alyvų atliekoms pagal nacionalinės teisės aktus taikomi regeneravimo reikalavimai,
  valstybės narės gali
  nurodyti, kad tokios alyvų atliekos regeneruojamos, jeigu yra techninės galimybės, ir,
  kai taikomi Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 11 arba 12 straipsniai, apriboti tarpvalstybinį alyvų atliekų vežimą iš jų teritorijos į deginimo ar bendro deginimo įrenginius tam, kad būtų suteikta pirmenybė alyvų atliekų regeneravimui.

| | „3.   Kai taikomi Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 11 arba 12 straipsniai, valstybės narės gali apriboti tarpvalstybinį alyvų atliekų vežimą iš jų teritorijos į deginimo ar bendro deginimo įrenginius tam, kad būtų suteikta pirmenybė alyvų atliekų regeneravimui.“; |
| --- | --- |

„3.   Kai taikomi Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 11 arba 12 straipsniai, valstybės narės gali apriboti tarpvalstybinį alyvų atliekų vežimą iš jų teritorijos į deginimo ar bendro deginimo įrenginius tam, kad būtų suteikta pirmenybė alyvų atliekų regeneravimui.“;

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

Direktyva 2008/98/EB

22 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina
  atskirą biologinių atliekų surinkimą, jei tai įmanoma techniniu, aplinkos ir ekonominiu atžvilgiu ir tinkama siekiant užtikrinti atitinkamus komposto kokybės standartus ir pasiekti 11
  straipsnio 2
  dalies a, c ir d punktuose bei 11 straipsnio 3 dalyje nustatytus tikslus
  . | 1. | Valstybės narės užtikrina
  , kad pagal 10
  straipsnio 2
  dalį biologinės atliekos būtų renkamos atskirai jų susidarymo vietoje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina
  atskirą biologinių atliekų surinkimą, jei tai įmanoma techniniu, aplinkos ir ekonominiu atžvilgiu ir tinkama siekiant užtikrinti atitinkamus komposto kokybės standartus ir pasiekti 11
  straipsnio 2
  dalies a, c ir d punktuose bei 11 straipsnio 3 dalyje nustatytus tikslus
  .

atskirą biologinių atliekų surinkimą, jei tai įmanoma techniniu, aplinkos ir ekonominiu atžvilgiu ir tinkama siekiant užtikrinti atitinkamus komposto kokybės standartus ir pasiekti 11

dalies a, c ir d punktuose bei 11 straipsnio 3 dalyje nustatytus tikslus

1.

Valstybės narės užtikrina
  , kad pagal 10
  straipsnio 2
  dalį biologinės atliekos būtų renkamos atskirai jų susidarymo vietoje
  .

, kad pagal 10

dalį biologinės atliekos būtų renkamos atskirai jų susidarymo vietoje

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

Direktyva 2008/98/EB

22 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės skatina kompostavimą vietoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės skatina kompostavimą vietoje.

Pakeitimas 237

Pakeitimas 237

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

Direktyva 2008/98/EB

22 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prireikus jos
  imasi priemonių pagal 4 ir 13 straipsnius, kad
  paskatintų: | 2.   
  Valstybės narės
  imasi priemonių
  , įskaitant atsekamumo ir perdirbti pateikiamų bei perdirbtų atliekų kokybės užtikrinimo sistemas,
  pagal 4 ir 13 straipsnius,
  siekdamos užtikrinti,
  kad
  organinis biologinių atliekų perdirbimas atitiktų aukšto lygio aplinkos apsaugos standartus ir duotų tokį rezultatą, kuris atitiktų atitinkamus aukštos kokybės standartus. |
| a) | biologines atliekas perdirbti, įskaitant jų kompostavimą, ir fermentuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Prireikus jos
  imasi priemonių pagal 4 ir 13 straipsnius, kad
  paskatintų:

Prireikus jos

paskatintų:

2.   
  Valstybės narės
  imasi priemonių
  , įskaitant atsekamumo ir perdirbti pateikiamų bei perdirbtų atliekų kokybės užtikrinimo sistemas,
  pagal 4 ir 13 straipsnius,
  siekdamos užtikrinti,
  kad
  organinis biologinių atliekų perdirbimas atitiktų aukšto lygio aplinkos apsaugos standartus ir duotų tokį rezultatą, kuris atitiktų atitinkamus aukštos kokybės standartus.

a)

biologines atliekas perdirbti, įskaitant jų kompostavimą, ir fermentuoti;

biologines atliekas perdirbti, įskaitant jų kompostavimą, ir fermentuoti;

| b) | biologines atliekas apdoroti taip, kad būtų išlaikyta aukšto lygio aplinkos apsauga; |
| --- | --- |

b)

biologines atliekas apdoroti taip, kad būtų išlaikyta aukšto lygio aplinkos apsauga;

biologines atliekas apdoroti taip, kad būtų išlaikyta aukšto lygio aplinkos apsauga;

| c) | aplinkosauginiu požiūriu saugių, iš biologinių atliekų pagamintų medžiagų naudojimą. |
| --- | --- |

c)

aplinkosauginiu požiūriu saugių, iš biologinių atliekų pagamintų medžiagų naudojimą.

aplinkosauginiu požiūriu saugių, iš biologinių atliekų pagamintų medžiagų naudojimą.

Pakeitimas 242

Pakeitimas 242

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

Direktyva 2008/98/EB

22 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Perdirbtų biologinių atliekų svoris – tai atitinkamais metais perdirbti pateikiamų atliekų, kurioms taikomas organinio perdirbimo procesas, svoris. |
| | Medžiagų, kurios nebus galutinai perdirbtos ir kurios šalinamos arba naudojamos energijai gauti, svoris neįskaičiuojamas į ataskaitose pateikiamą perdirbtų atliekų kiekį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Perdirbtų biologinių atliekų svoris – tai atitinkamais metais perdirbti pateikiamų atliekų, kurioms taikomas organinio perdirbimo procesas, svoris.

Medžiagų, kurios nebus galutinai perdirbtos ir kurios šalinamos arba naudojamos energijai gauti, svoris neįskaičiuojamas į ataskaitose pateikiamą perdirbtų atliekų kiekį.

Medžiagų, kurios nebus galutinai perdirbtos ir kurios šalinamos arba naudojamos energijai gauti, svoris neįskaičiuojamas į ataskaitose pateikiamą perdirbtų atliekų kiekį.

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

Direktyva 2008/98/EB

22 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija pasiūlo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2150/2002

   (1a)

  , kad į jį būtų įtraukti Europos atliekų kodai, skirti atliekų susidarymo vietoje atskirai surinktoms komunalinėms biologinėms atliekoms žymėti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija pasiūlo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2150/2002

   (1a)

  , kad į jį būtų įtraukti Europos atliekų kodai, skirti atliekų susidarymo vietoje atskirai surinktoms komunalinėms biologinėms atliekoms žymėti.

Pakeitimas 238

Pakeitimas 238

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

Direktyva 2008/98/EB

22 straipsnio 2 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija paprašo Europos standartizacijos organizacijų parengti Europos kokybės standartus, taikomus į organinio perdirbimo procesus patenkančioms biologinėms atliekoms, kompostui ir degazuotajam substratui, remiantis geriausiais turimais praktikos pavyzdžiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2c.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija paprašo Europos standartizacijos organizacijų parengti Europos kokybės standartus, taikomus į organinio perdirbimo procesus patenkančioms biologinėms atliekoms, kompostui ir degazuotajam substratui, remiantis geriausiais turimais praktikos pavyzdžiais.

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 13 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 13 a punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

24 straipsnio 1 dalies b punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a) | 24 straipsnio b punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13a)

13a)

24 straipsnio b punktas pakeičiamas taip:

| b) | atliekų naudojimą. |
| --- | --- |

b)

atliekų naudojimą.

| | „b) | nepavojingų
  atliekų naudojimą.“; |
| --- | --- | --- |

„b)

nepavojingų
  atliekų naudojimą.“;

nepavojingų

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 14 punktas

1 straipsnio 1 dalies 14 punktas

Direktyva 2008/98/EB

26 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „Valstybės narės gali kompetentingoms institucijoms leisti neregistruoti atliekas surenkančių arba vežančių įstaigų ar įmonių, jei
  tų
  atliekų kiekis per metus yra ne didesnis kaip 20 tonų. | Valstybės narės gali kompetentingoms institucijoms leisti neregistruoti atliekas surenkančių arba vežančių įstaigų ar įmonių, jei
  nepavojingų
  atliekų kiekis per metus yra ne didesnis kaip 20 tonų
  ir pavojingų atliekų kiekis ne didesnis kaip 2 tonos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„Valstybės narės gali kompetentingoms institucijoms leisti neregistruoti atliekas surenkančių arba vežančių įstaigų ar įmonių, jei
  tų
  atliekų kiekis per metus yra ne didesnis kaip 20 tonų.

tų

Valstybės narės gali kompetentingoms institucijoms leisti neregistruoti atliekas surenkančių arba vežančių įstaigų ar įmonių, jei
  nepavojingų
  atliekų kiekis per metus yra ne didesnis kaip 20 tonų
  ir pavojingų atliekų kiekis ne didesnis kaip 2 tonos
  .

nepavojingų

ir pavojingų atliekų kiekis ne didesnis kaip 2 tonos

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 14 punktas

1 straipsnio 1 dalies 14 punktas

Direktyva 2008/98/EB

26 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais pritaikomos nepavojingų atliekų kiekio ribos.“; | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija gali priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais pritaikomos nepavojingų atliekų kiekio ribos.“;

Komisija gali priimti deleguotuosius aktus pagal 38a straipsnį, kuriais pritaikomos nepavojingų atliekų kiekio ribos.“;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 15 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 15 punkto a papunktis

Direktyva 2008/98/EB

27 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai pagal 38a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi būtinieji techniniai standartai, taikomi apdorojimo veiklai, kuriai reikia gauti leidimą pagal 23 straipsnį, jei esama įrodymų, kad tokie būtinieji standartai būtų naudingi žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos atžvilgiu.“; | 1.   Komisijai pagal 38a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi būtinieji techniniai standartai, taikomi
  bet kokiai
  apdorojimo veiklai, kuriai reikia gauti leidimą pagal 23 straipsnį,
  visų pirma atliekų atskiro surinkimo, rūšiavimo ir perdirbimo standartai,
  jei esama įrodymų, kad tokie būtinieji standartai būtų naudingi žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos atžvilgiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisijai pagal 38a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi būtinieji techniniai standartai, taikomi apdorojimo veiklai, kuriai reikia gauti leidimą pagal 23 straipsnį, jei esama įrodymų, kad tokie būtinieji standartai būtų naudingi žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos atžvilgiu.“;

1.   Komisijai pagal 38a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi būtinieji techniniai standartai, taikomi
  bet kokiai
  apdorojimo veiklai, kuriai reikia gauti leidimą pagal 23 straipsnį,
  visų pirma atliekų atskiro surinkimo, rūšiavimo ir perdirbimo standartai,
  jei esama įrodymų, kad tokie būtinieji standartai būtų naudingi žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos atžvilgiu.

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 16 punkto a papunkčio ii punktas

1 straipsnio 1 dalies 16 punkto a papunkčio ii punktas

Direktyva 2008/98/EB

28 straipsnio 3 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | kovos su visų rūšių šiukšlinimu ir visų rūšių šiukšlių valymo priemonės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

kovos su visų rūšių šiukšlinimu ir visų rūšių šiukšlių valymo priemonės.

| f) | kovos su visų rūšių šiukšlinimu
  , jo prevencijos
  ir visų rūšių šiukšlių valymo priemonės. |
| --- | --- |

f)

kovos su visų rūšių šiukšlinimu
  , jo prevencijos
  ir visų rūšių šiukšlių valymo priemonės.

, jo prevencijos

Pakeitimas 207

Pakeitimas 207

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 16 punkto a papunkčio ii a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 16 punkto a papunkčio ii a punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

28 straipsnio 3 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iia) | papildoma šiuo punktu:







  „fa) | pakankamo finansavimo galimybės, suteikiamos vietos valdžios institucijoms, siekiant skatinti atliekų prevenciją ir plėtoti optimalias atskiro surinkimo sistemas ir infrastruktūrą, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų tikslų.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iia)

iia)

papildoma šiuo punktu:

„fa)

pakankamo finansavimo galimybės, suteikiamos vietos valdžios institucijoms, siekiant skatinti atliekų prevenciją ir plėtoti optimalias atskiro surinkimo sistemas ir infrastruktūrą, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų tikslų.“;

pakankamo finansavimo galimybės, suteikiamos vietos valdžios institucijoms, siekiant skatinti atliekų prevenciją ir plėtoti optimalias atskiro surinkimo sistemas ir infrastruktūrą, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje nustatytų tikslų.“;

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 16 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 16 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

28 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Atliekų tvarkymo planai turi atitikti Direktyvos 94/62/EB 14 straipsnyje nustatytus atliekų planavimo reikalavimus, šios direktyvos 11 straipsnio 2
  ir 3 dalyse
  nustatytus tikslus ir Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnyje nustatytus reikalavimus. | 5.   Atliekų tvarkymo planai turi atitikti Direktyvos 94/62/EB 14 straipsnyje nustatytus atliekų planavimo reikalavimus, šios direktyvos 11 straipsnio 2
  dalyje
  nustatytus tikslus ir Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnyje nustatytus reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Atliekų tvarkymo planai turi atitikti Direktyvos 94/62/EB 14 straipsnyje nustatytus atliekų planavimo reikalavimus, šios direktyvos 11 straipsnio 2
  ir 3 dalyse
  nustatytus tikslus ir Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

5.   Atliekų tvarkymo planai turi atitikti Direktyvos 94/62/EB 14 straipsnyje nustatytus atliekų planavimo reikalavimus, šios direktyvos 11 straipsnio 2
  dalyje
  nustatytus tikslus ir Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 17 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 17 punkto a papunktis

Direktyva 2008/98/EB

29 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės parengia atliekų prevencijos programas, kuriose
  išdėstomos 1, 4 ir 9 straipsniuose numatytos
  atliekų prevencijos
  priemonės
  . | 1.   
  Siekdamos prisidėti bent prie 1 straipsnyje, 4 straipsnyje ir 9 straipsnio - 1 dalyje išdėstytų tikslų įgyvendinimo,
  valstybės narės parengia atliekų prevencijos programas, kuriose
  nustato bent tas
  atliekų prevencijos
  priemones, kurios nurodytos 9 straipsnio 1 dalyje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės parengia atliekų prevencijos programas, kuriose
  išdėstomos 1, 4 ir 9 straipsniuose numatytos
  atliekų prevencijos
  priemonės
  .

1.   
  Siekdamos prisidėti bent prie 1 straipsnyje, 4 straipsnyje ir 9 straipsnio - 1 dalyje išdėstytų tikslų įgyvendinimo,
  valstybės narės parengia atliekų prevencijos programas, kuriose
  nustato bent tas
  atliekų prevencijos
  priemones, kurios nurodytos 9 straipsnio 1 dalyje
  .

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 17 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 17 punkto a a papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

29 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

Tokios programos įtraukiamos į 28 straipsnyje numatytus atliekų tvarkymo planus ar prireikus į kitas aplinkos politikos programas arba vykdomos kaip atskiros programos. Jei bet kuri tokia programa įtraukiama į atliekų tvarkymo planą ar į kitas programas, turi būti aiškiai
  nurodomos
  atliekų prevencijos priemonės.

nurodomos

| | „Tokios programos įtraukiamos į 28 straipsnyje numatytus atliekų tvarkymo planus ar prireikus į kitas aplinkos politikos programas arba vykdomos kaip atskiros programos. Jei bet kuri tokia programa įtraukiama į atliekų tvarkymo planą ar į kitas programas, turi būti aiškiai
  nurodomi
  atliekų prevencijos
  tikslai ir
  priemonės.“ |
| --- | --- |

„Tokios programos įtraukiamos į 28 straipsnyje numatytus atliekų tvarkymo planus ar prireikus į kitas aplinkos politikos programas arba vykdomos kaip atskiros programos. Jei bet kuri tokia programa įtraukiama į atliekų tvarkymo planą ar į kitas programas, turi būti aiškiai
  nurodomi
  atliekų prevencijos
  tikslai ir
  priemonės.“

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 17 punkto a b papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 17 punkto a b papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

29 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

2.   1 dalyje
  numatytose
  programose
  nustatomi atliekų prevencijos tikslai.
  Valstybės narės apibūdina
  galiojančias prevencijos priemones
  ir įvertina IV priede nurodytų priemonių pavyzdžių ar kitų tinkamų priemonių naudingumą.

| | „2.   1 dalyje
  nurodytose
  programose valstybės narės apibūdina
  bent 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų prevencinių priemonių įgyvendinimą
  ir
  tai, kaip jos padeda siekti 9 straipsnio - 1 dalyje nustatytų tikslų. Kai tikslinga, valstybės narės apibūdina tai, kaip IVa priede išvardytos priemonės padeda siekti tikslų, ir
  įvertina IV priede nurodytų priemonių pavyzdžių ar kitų tinkamų priemonių naudingumą.“ |
| --- | --- |

„2.   1 dalyje
  nurodytose
  programose valstybės narės apibūdina
  bent 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų prevencinių priemonių įgyvendinimą
  ir
  tai, kaip jos padeda siekti 9 straipsnio - 1 dalyje nustatytų tikslų. Kai tikslinga, valstybės narės apibūdina tai, kaip IVa priede išvardytos priemonės padeda siekti tikslų, ir
  įvertina IV priede nurodytų priemonių pavyzdžių ar kitų tinkamų priemonių naudingumą.“

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 17 punkto a c papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 17 punkto a c papunktis (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

29 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ac) | įterpiama ši dalis:





  „2a.
     
  Valstybės narės patvirtina specialias maisto atliekų prevencijos programas, įtraukiamas į atliekų prevencijos programas, nurodytas šiame straipsnyje.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ac)

įterpiama ši dalis:

įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Valstybės narės patvirtina specialias maisto atliekų prevencijos programas, įtraukiamas į atliekų prevencijos programas, nurodytas šiame straipsnyje.“;

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 17 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 17 a punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

30 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 17a) | 30 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

17a)

17a)

30 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   Europos aplinkos agentūra
  raginama į savo metinę ataskaitą įtraukti
  pažangos, padarytos užbaigiant ir įgyvendinant atliekų prevencijos programas,
  apžvalgą
  .

| | „2.   Europos aplinkos agentūra
  kas dveji metai skelbia ataskaitą, į kurią įtraukiama
  pažangos, padarytos užbaigiant ir įgyvendinant atliekų prevencijos programas,
  ir pasiekimų, susijusių su kiekvienos valstybės narės ir visos Sąjungos atliekų prevencijos programų tikslais, įskaitant atliekų susidarymo atsiejimą nuo ekonomikos augimo ir perėjimą prie žiedinės ekonomikos, apžvalga
  .“; |
| --- | --- |

„2.   Europos aplinkos agentūra
  kas dveji metai skelbia ataskaitą, į kurią įtraukiama
  pažangos, padarytos užbaigiant ir įgyvendinant atliekų prevencijos programas,
  ir pasiekimų, susijusių su kiekvienos valstybės narės ir visos Sąjungos atliekų prevencijos programų tikslais, įskaitant atliekų susidarymo atsiejimą nuo ekonomikos augimo ir perėjimą prie žiedinės ekonomikos, apžvalga
  .“;

Pakeitimas 214

Pakeitimas 214

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 19 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 19 punkto b papunktis

Direktyva 2008/98/EB

35 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės sukuria visą savo geografinę teritoriją apimantį elektroninį registrą arba koordinuojamus registrus, skirtus 1 dalyje nurodytiems duomenims apie pavojingas atliekas registruoti. Valstybės narės
  gali sukurti
  tokius registrus
  ir kitiems
  atliekų srautams,
  ypač tiems,
  kuriems nustatyti tikslai Sąjungos teisės aktuose. Valstybės narės naudoja duomenis apie atliekas, kuriuos praneša pramonės veiklos vykdytojai naudodamiesi Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registru, įsteigtu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 166/2006 (*). | 4.   Valstybės narės sukuria visą savo geografinę teritoriją apimantį elektroninį registrą arba koordinuojamus registrus, skirtus 1 dalyje nurodytiems duomenims apie pavojingas atliekas registruoti
  , arba pasinaudoja jau sukurtais tokiais elektroniniais registrais arba koordinuojamais registrais
  . Valstybės narės
  sukuria
  tokius registrus
  bent tiems
  atliekų srautams, kuriems nustatyti tikslai Sąjungos teisės aktuose. Valstybės narės naudoja duomenis apie atliekas, kuriuos praneša pramonės veiklos vykdytojai naudodamiesi Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registru, įsteigtu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 166/2006 (*). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės sukuria visą savo geografinę teritoriją apimantį elektroninį registrą arba koordinuojamus registrus, skirtus 1 dalyje nurodytiems duomenims apie pavojingas atliekas registruoti. Valstybės narės
  gali sukurti
  tokius registrus
  ir kitiems
  atliekų srautams,
  ypač tiems,
  kuriems nustatyti tikslai Sąjungos teisės aktuose. Valstybės narės naudoja duomenis apie atliekas, kuriuos praneša pramonės veiklos vykdytojai naudodamiesi Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registru, įsteigtu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 166/2006 (*).

4.   Valstybės narės sukuria visą savo geografinę teritoriją apimantį elektroninį registrą arba koordinuojamus registrus, skirtus 1 dalyje nurodytiems duomenims apie pavojingas atliekas registruoti
  , arba pasinaudoja jau sukurtais tokiais elektroniniais registrais arba koordinuojamais registrais
  . Valstybės narės
  sukuria
  tokius registrus
  bent tiems
  atliekų srautams, kuriems nustatyti tikslai Sąjungos teisės aktuose. Valstybės narės naudoja duomenis apie atliekas, kuriuos praneša pramonės veiklos vykdytojai naudodamiesi Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registru, įsteigtu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 166/2006 (*).

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

Direktyva 2008/98/EB

37 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 11 straipsnio 2 dalies a–d 
  punktų ir
  11 straipsnio 3
  dalies nuostatų įgyvendinimą
  . Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  18
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 6 dalį nustatyta forma. Pirmoje ataskaitoje pateikiami 2020 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. duomenys. | 1.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų
  kalendorinių
  metų duomenis apie
  pažangą, padarytą siekiant 9 straipsnio - 1 dalyje,
  11 straipsnio 2 dalies a–d 
  punktuose,
  11 straipsnio 3
  ir 3a dalyse ir 21 straipsnyje nustatytų tikslų
  . Šiuos duomenis jos
  renka ir tvarko pagal šio straipsnio 6 dalyje nurodytą bendrą metodiką ir
  pateikia elektroniniu būdu per
  12
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 6 dalį nustatyta forma. Pirmoje ataskaitoje
  , susijusioje su 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose ir 11 straipsnio 3 dalyje nurodytais tikslais,
  pateikiami 2020 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. duomenys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 11 straipsnio 2 dalies a–d 
  punktų ir
  11 straipsnio 3
  dalies nuostatų įgyvendinimą
  . Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  18
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 6 dalį nustatyta forma. Pirmoje ataskaitoje pateikiami 2020 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. duomenys.

1.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų
  kalendorinių
  metų duomenis apie
  pažangą, padarytą siekiant 9 straipsnio - 1 dalyje,
  11 straipsnio 2 dalies a–d 
  punktuose,
  11 straipsnio 3
  ir 3a dalyse ir 21 straipsnyje nustatytų tikslų
  . Šiuos duomenis jos
  renka ir tvarko pagal šio straipsnio 6 dalyje nurodytą bendrą metodiką ir
  pateikia elektroniniu būdu per
  12
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 6 dalį nustatyta forma. Pirmoje ataskaitoje
  , susijusioje su 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose ir 11 straipsnio 3 dalyje nurodytais tikslais,
  pateikiami 2020 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. duomenys.

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

Direktyva 2008/98/EB

37 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Valstybės narės kas dvejus metus Komisijai teikia 9 straipsnio 4 dalies nuostatų įgyvendinimo duomenis. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per 18 mėnesių nuo ataskaitinio laikotarpio, kurio duomenys teikiami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 6 dalį nustatyta forma. Pirmoji ataskaita apima laikotarpį nuo 2020 m. sausio 1 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Valstybės narės kas dvejus metus Komisijai teikia 9 straipsnio 4 dalies nuostatų įgyvendinimo duomenis. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per 18 mėnesių nuo ataskaitinio laikotarpio, kurio duomenys teikiami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 6 dalį nustatyta forma. Pirmoji ataskaita apima laikotarpį nuo 2020 m. sausio 1 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

Direktyva 2008/98/EB

37 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Siekiant patikrinti atitiktį 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktų nuostatoms, pakartotiniam naudojimui parengtų atliekų kiekio duomenys pateikiami atskirai nuo duomenų apie perdirbtų atliekų kiekį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Siekiant patikrinti atitiktį 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktų nuostatoms, pakartotiniam naudojimui parengtų atliekų kiekio duomenys pateikiami atskirai nuo duomenų apie perdirbtų atliekų kiekį.

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

Direktyva 2008/98/EB

37 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį gautus duomenis ir paskelbia šios savo peržiūros rezultatų ataskaitą. Ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika,
  taip pat duomenų išsamumas, patikimumas, nuoseklumas
  ir jų pateikimo terminų
  laikymasis
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama kas trejus metus. | 5.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį gautus duomenis ir paskelbia šios savo peržiūros rezultatų ataskaitą.
  Kol nepriimtas 6 dalyje nurodytas deleguotasis aktas,
  ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika
  . Komisija visais atvejais vertina duomenų išsamumą
  ,
  patikimumą, nuoseklumą
  ir jų pateikimo terminų
  laikymąsi
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama
  praėjus devyniems mėnesiams po pirmo valstybių narių duomenų pateikimo dienos ir po to
  kas trejus metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį gautus duomenis ir paskelbia šios savo peržiūros rezultatų ataskaitą. Ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika,
  taip pat duomenų išsamumas, patikimumas, nuoseklumas
  ir jų pateikimo terminų
  laikymasis
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama kas trejus metus.

5.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį gautus duomenis ir paskelbia šios savo peržiūros rezultatų ataskaitą.
  Kol nepriimtas 6 dalyje nurodytas deleguotasis aktas,
  ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika
  . Komisija visais atvejais vertina duomenų išsamumą
  ,
  patikimumą, nuoseklumą
  ir jų pateikimo terminų
  laikymąsi
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita rengiama
  praėjus devyniems mėnesiams po pirmo valstybių narių duomenų pateikimo dienos ir po to
  kas trejus metus.

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

Direktyva 2008/98/EB

37 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Į 5 dalyje nurodytą ataskaitą Komisija įtraukia informaciją apie visos direktyvos įgyvendinimą ir įvertina jos poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai. Prireikus su ataskaita gali būti pateikiamas pasiūlymas dėl direktyvos peržiūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Į 5 dalyje nurodytą ataskaitą Komisija įtraukia informaciją apie visos direktyvos įgyvendinimą ir įvertina jos poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai. Prireikus su ataskaita gali būti pateikiamas pasiūlymas dėl direktyvos peržiūros.

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

1 straipsnio 1 dalies 21 punktas

Direktyva 2008/98/EB

37 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais nustatoma,
  kokia forma turi būti teikiami duomenys
  pagal 1
  ir 2
  dalį ir užpildymo
  operacijų duomenys. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 39 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. | 6.   Komisija
  pagal 38a straipsnį
  priima
  deleguotuosius
  aktus, kuriais
  papildoma ši direktyva ir
  nustatoma
  bendra duomenų rinkimo ir tvarkymo metodika
  ,
  duomenų rinkimo organizavimo tvarka ir duomenų šaltiniai, taip pat duomenų teikimo
  pagal 1 dalį ir
  duomenų apie parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  užpildymo
  operacijas teikimo forma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriais nustatoma,
  kokia forma turi būti teikiami duomenys
  pagal 1
  ir 2
  dalį ir užpildymo
  operacijų duomenys. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 39 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.

6.   Komisija
  pagal 38a straipsnį
  priima
  deleguotuosius
  aktus, kuriais
  papildoma ši direktyva ir
  nustatoma
  bendra duomenų rinkimo ir tvarkymo metodika
  ,
  duomenų rinkimo organizavimo tvarka ir duomenų šaltiniai, taip pat duomenų teikimo
  pagal 1 dalį ir
  duomenų apie parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  užpildymo
  operacijas teikimo forma.

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 21 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 21 a punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

37 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 21a) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21a)

21a)

įterpiamas šis straipsnis:

„37a straipsnis

„37a straipsnis

Žiedinės ekonomikos sistema

Žiedinės ekonomikos sistema

Kad būtų remiamos 1 straipsnyje nurodytos priemonės, ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija:

Kad būtų remiamos 1 straipsnyje nurodytos priemonės, ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija:

| a) | parengia ataskaitą, kurioje įvertina Sąjungos tikslų, ypač Sąjungos efektyvaus išteklių naudojimo tikslo, ir kompleksinių tvaraus vartojimo ir gamybos reguliavimo srities priemonių poreikį. Prireikus kartu pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

a)

parengia ataskaitą, kurioje įvertina Sąjungos tikslų, ypač Sąjungos efektyvaus išteklių naudojimo tikslo, ir kompleksinių tvaraus vartojimo ir gamybos reguliavimo srities priemonių poreikį. Prireikus kartu pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

parengia ataskaitą, kurioje įvertina Sąjungos tikslų, ypač Sąjungos efektyvaus išteklių naudojimo tikslo, ir kompleksinių tvaraus vartojimo ir gamybos reguliavimo srities priemonių poreikį. Prireikus kartu pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

| b) | parengia ataskaitą, kurioje išnagrinėja Sąjungos produktų, atliekų ir cheminių medžiagų reguliavimo sistemų nuoseklumą, kad nustatytų kliūtis, trukdančias pereiti prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

b)

parengia ataskaitą, kurioje išnagrinėja Sąjungos produktų, atliekų ir cheminių medžiagų reguliavimo sistemų nuoseklumą, kad nustatytų kliūtis, trukdančias pereiti prie žiedinės ekonomikos;

parengia ataskaitą, kurioje išnagrinėja Sąjungos produktų, atliekų ir cheminių medžiagų reguliavimo sistemų nuoseklumą, kad nustatytų kliūtis, trukdančias pereiti prie žiedinės ekonomikos;

| c) | parengia ataskaitą, kad nustatytų teisėkūros procedūra priimtus aktus, kurių sąveika gali trukdyti plėtotis įvairių pramonės sektorių sinergijai ir užkirsti kelią tolesniam šalutinių produktų naudojimui ir parengimui pakartotinai naudoti ir atliekų perdirbimui tam tikrais panaudojimo tikslais. Kartu su šia ataskaita prireikus pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto arba gairės, kaip pašalinti nustatytas kliūtis ir panaudoti šalutinių produktų ir antrinių žaliavų rinkos potencialą; |
| --- | --- |

c)

parengia ataskaitą, kad nustatytų teisėkūros procedūra priimtus aktus, kurių sąveika gali trukdyti plėtotis įvairių pramonės sektorių sinergijai ir užkirsti kelią tolesniam šalutinių produktų naudojimui ir parengimui pakartotinai naudoti ir atliekų perdirbimui tam tikrais panaudojimo tikslais. Kartu su šia ataskaita prireikus pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto arba gairės, kaip pašalinti nustatytas kliūtis ir panaudoti šalutinių produktų ir antrinių žaliavų rinkos potencialą;

parengia ataskaitą, kad nustatytų teisėkūros procedūra priimtus aktus, kurių sąveika gali trukdyti plėtotis įvairių pramonės sektorių sinergijai ir užkirsti kelią tolesniam šalutinių produktų naudojimui ir parengimui pakartotinai naudoti ir atliekų perdirbimui tam tikrais panaudojimo tikslais. Kartu su šia ataskaita prireikus pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto arba gairės, kaip pašalinti nustatytas kliūtis ir panaudoti šalutinių produktų ir antrinių žaliavų rinkos potencialą;

| d) | pateikia visapusiškai persvarstytą Sąjungos ekologinio projektavimo teisės aktą, kad būtų praplėsta jo taikymo sritis ir įtrauktos visos pagrindinės produktų grupės, įskaitant energijos nenaudojančių produktų grupes, į privalomus produkto projektavimo reikalavimus būtų palaipsniui įtrauktos atitinkamos efektyvaus išteklių naudojimo savybės ir pakoreguotos ekologinio ženklinimo nuostatos.“; |
| --- | --- |

d)

pateikia visapusiškai persvarstytą Sąjungos ekologinio projektavimo teisės aktą, kad būtų praplėsta jo taikymo sritis ir įtrauktos visos pagrindinės produktų grupės, įskaitant energijos nenaudojančių produktų grupes, į privalomus produkto projektavimo reikalavimus būtų palaipsniui įtrauktos atitinkamos efektyvaus išteklių naudojimo savybės ir pakoreguotos ekologinio ženklinimo nuostatos.“;

pateikia visapusiškai persvarstytą Sąjungos ekologinio projektavimo teisės aktą, kad būtų praplėsta jo taikymo sritis ir įtrauktos visos pagrindinės produktų grupės, įskaitant energijos nenaudojančių produktų grupes, į privalomus produkto projektavimo reikalavimus būtų palaipsniui įtrauktos atitinkamos efektyvaus išteklių naudojimo savybės ir pakoreguotos ekologinio ženklinimo nuostatos.“;

Pakeitimas 222

Pakeitimas 222

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 21 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 21 a punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

38 straipsnio pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 21a) | 38 straipsnio pavadinimas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21a)

21a)

38 straipsnio pavadinimas pakeičiamas taip:

„Aiškinimas ir pritaikymas atsižvelgiant į technikos pažangą“

| | „
  Keitimasis geriausia patirtimi ir informacija,
  aiškinimas ir pritaikymas atsižvelgiant į technikos pažangą“ |
| --- | --- |

„
  Keitimasis geriausia patirtimi ir informacija,
  aiškinimas ir pritaikymas atsižvelgiant į technikos pažangą“

Pakeitimas 223

Pakeitimas 223

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 22 punktas

1 straipsnio 1 dalies 22 punktas

Direktyva 2008/98/EB

38 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | - 1.
     
  Komisija sukuria platformą, skirtą reguliariems ir struktūruotiems informacijos mainams ir dalijimuisi gerąja patirtimi tarp Komisijos ir valstybių narių, įskaitant regionines valdžios institucijas ir savivaldybes, tokiais klausimais, kaip praktinis šios direktyvos reikalavimų įgyvendinimas, siekiant užtikrinti tinkamą valdymą, vykdymą, tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir gerosios patirties bei inovacijų sklaidą atliekų tvarkymo srityje. |
| | Visų pirma platforma naudojama siekiant: |
| | — | keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su priemonėmis ir paskatomis, taikomomis pagal 4 straipsnio 3 dalį, kad būtų paspartintas 4 straipsnyje nustatytų tikslų įgyvendinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

- 1.
     
  Komisija sukuria platformą, skirtą reguliariems ir struktūruotiems informacijos mainams ir dalijimuisi gerąja patirtimi tarp Komisijos ir valstybių narių, įskaitant regionines valdžios institucijas ir savivaldybes, tokiais klausimais, kaip praktinis šios direktyvos reikalavimų įgyvendinimas, siekiant užtikrinti tinkamą valdymą, vykdymą, tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir gerosios patirties bei inovacijų sklaidą atliekų tvarkymo srityje.

Visų pirma platforma naudojama siekiant:

Visų pirma platforma naudojama siekiant:

—

keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su priemonėmis ir paskatomis, taikomomis pagal 4 straipsnio 3 dalį, kad būtų paspartintas 4 straipsnyje nustatytų tikslų įgyvendinimas;

keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su priemonėmis ir paskatomis, taikomomis pagal 4 straipsnio 3 dalį, kad būtų paspartintas 4 straipsnyje nustatytų tikslų įgyvendinimas;

| — | keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytomis priemonėmis; |
| --- | --- |

—

keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytomis priemonėmis;

keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytomis priemonėmis;

| — | keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su prevencija ir sistemų, propaguojančių pakartotinio naudojimo veiklą ir naudojimo trukmės ilginimą, kūrimu; |
| --- | --- |

—

keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su prevencija ir sistemų, propaguojančių pakartotinio naudojimo veiklą ir naudojimo trukmės ilginimą, kūrimu;

keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su prevencija ir sistemų, propaguojančių pakartotinio naudojimo veiklą ir naudojimo trukmės ilginimą, kūrimu;

| — | keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su atskiro surinkimo įpareigojimų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

—

keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su atskiro surinkimo įpareigojimų įgyvendinimu;

keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su atskiro surinkimo įpareigojimų įgyvendinimu;

| — | keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su priemonėmis ir paskatomis, kurias taikant siekiama 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose ir 21 straipsnyje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

—

keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su priemonėmis ir paskatomis, kurias taikant siekiama 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose ir 21 straipsnyje nustatytų tikslų;

keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi, susijusiomis su priemonėmis ir paskatomis, kurias taikant siekiama 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose ir 21 straipsnyje nustatytų tikslų;

| — | dalytis gerąja patirtimi, įgyta kuriant priemones ir sistemas, skirtas komunalinių atliekų srautams atsekti nuo rūšiavimo iki galutinio perdirbimo proceso – tai itin svarbu siekiant kontroliuoti atliekų kokybę ir įvertinti atliekų srautų ir perdirbimo procesų nuostolius. |
| --- | --- |

—

dalytis gerąja patirtimi, įgyta kuriant priemones ir sistemas, skirtas komunalinių atliekų srautams atsekti nuo rūšiavimo iki galutinio perdirbimo proceso – tai itin svarbu siekiant kontroliuoti atliekų kokybę ir įvertinti atliekų srautų ir perdirbimo procesų nuostolius.

dalytis gerąja patirtimi, įgyta kuriant priemones ir sistemas, skirtas komunalinių atliekų srautams atsekti nuo rūšiavimo iki galutinio perdirbimo proceso – tai itin svarbu siekiant kontroliuoti atliekų kokybę ir įvertinti atliekų srautų ir perdirbimo procesų nuostolius.

Komisija viešai skelbia informacijos mainų ir dalijimosi gerąja patirtimi rezultatus.

Komisija viešai skelbia informacijos mainų ir dalijimosi gerąja patirtimi rezultatus.

Pakeitimas 224

Pakeitimas 224

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 22 punktas

1 straipsnio 1 dalies 22 punktas

Direktyva 2008/98/EB

38 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija
  gali parengti
  gaires, nustatančias, kaip aiškinti pateiktas naudojimo ir šalinimo apibrėžtis. | Komisija
  parengia
  gaires, nustatančias, kaip aiškinti pateiktas
  atliekų, komunalinių atliekų, prevencijos, pakartotinio
  naudojimo
  , parengimo pakartotiniam naudojimui, naudojimo
  ir šalinimo apibrėžtis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija
  gali parengti
  gaires, nustatančias, kaip aiškinti pateiktas naudojimo ir šalinimo apibrėžtis.

gali parengti

Komisija
  parengia
  gaires, nustatančias, kaip aiškinti pateiktas
  atliekų, komunalinių atliekų, prevencijos, pakartotinio
  naudojimo
  , parengimo pakartotiniam naudojimui, naudojimo
  ir šalinimo apibrėžtis.

parengia

atliekų, komunalinių atliekų, prevencijos, pakartotinio

, parengimo pakartotiniam naudojimui, naudojimo

Pakeitimas 225

Pakeitimas 225

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 22 punktas

1 straipsnio 1 dalies 22 punktas

Direktyva 2008/98/EB

38 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisijai pagal 38a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, būtinus VI priedui iš dalies pakeisti. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Komisijai pagal 38a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, būtinus VI priedui iš dalies pakeisti.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 226

Pakeitimas 226

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 23 punktas

1 straipsnio 1 dalies 23 punktas

Direktyva 2008/98/EB

38 a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje, 11a straipsnio 2
  ir 6 dalyse
  ,
  26 straipsnyje,
  27 straipsnio 1
  ir 4 dalyse
  , 38 straipsnio 1
  , 2 ir 3 dalyse
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [įrašyti šios direktyvos įsigaliojimo datą]. | 2.   5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje,
  6 straipsnio 4 dalyje,
  7 straipsnio 1 dalyje,
  8 straipsnio 5 dalyje, 9 straipsnio 2a dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 3a dalyje,
  11a straipsnio 2
  dalyje
  ,
  11a straipsnio 6 dalyje, 12 straipsnio 1b dalyje,
  27 straipsnio 1
  dalyje
  ,
  27 straipsnio 4 dalyje, 37 straipsnio 6 dalyje,
  38 straipsnio 1
  dalyje ir 38 straipsnio 2 dalyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [įrašyti šios direktyvos įsigaliojimo datą]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje, 11a straipsnio 2
  ir 6 dalyse
  ,
  26 straipsnyje,
  27 straipsnio 1
  ir 4 dalyse
  , 38 straipsnio 1
  , 2 ir 3 dalyse
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [įrašyti šios direktyvos įsigaliojimo datą].

2.   5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje,
  6 straipsnio 4 dalyje,
  7 straipsnio 1 dalyje,
  8 straipsnio 5 dalyje, 9 straipsnio 2a dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 3a dalyje,
  11a straipsnio 2
  dalyje
  ,
  11a straipsnio 6 dalyje, 12 straipsnio 1b dalyje,
  27 straipsnio 1
  dalyje
  ,
  27 straipsnio 4 dalyje, 37 straipsnio 6 dalyje,
  38 straipsnio 1
  dalyje ir 38 straipsnio 2 dalyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [įrašyti šios direktyvos įsigaliojimo datą].

Pakeitimas 227

Pakeitimas 227

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 23 punktas

1 straipsnio 1 dalies 23 punktas

Direktyva 2008/98/EB

38 a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje, 11a straipsnio 6 dalyje,
  26 straipsnyje
  , 27 straipsnio 1
  ir 4 dalyse
  , 38 straipsnio 1
  , 2 ir 3 dalyse
  nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje,
  6 straipsnio 4 dalyje,
  7 straipsnio 1 dalyje,
  8 straipsnio 5 dalyje, 9 straipsnio 2a dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 3a dalyje,
  11a straipsnio
  2 dalyje, 11a straipsnio
  6 dalyje,
  12 straipsnio 1b dalyje
  , 27 straipsnio 1
  dalyje
  ,
  27 straipsnio 4 dalyje, 37 straipsnio 6 dalyje,
  38 straipsnio 1
  dalyje ir 38 straipsnio 2 dalyje
  nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 1 dalyje, 11a straipsnio 6 dalyje,
  26 straipsnyje
  , 27 straipsnio 1
  ir 4 dalyse
  , 38 straipsnio 1
  , 2 ir 3 dalyse
  nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje,
  6 straipsnio 4 dalyje,
  7 straipsnio 1 dalyje,
  8 straipsnio 5 dalyje, 9 straipsnio 2a dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 3a dalyje,
  11a straipsnio
  2 dalyje, 11a straipsnio
  6 dalyje,
  12 straipsnio 1b dalyje
  , 27 straipsnio 1
  dalyje
  ,
  27 straipsnio 4 dalyje, 37 straipsnio 6 dalyje,
  38 straipsnio 1
  dalyje ir 38 straipsnio 2 dalyje
  nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 228

Pakeitimas 228

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 23 punktas

1 straipsnio 1 dalies 23 punktas

Direktyva 2008/98/EB

38 a straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, laikantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytų principų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, laikantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytų principų.

Pakeitimas 229

Pakeitimas 229

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 23 punktas

1 straipsnio 1 dalies 23 punktas

Direktyva 2008/98/EB

38 a straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 7 straipsnio 1 dalį, 11a straipsnio 2
  ir 6 dalis
  ,
  26 straipsnį,
  27 straipsnio 1
  ir 4 dalis
  , 38 straipsnio 1
  , 2 ir 3 dalis
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 5.   Pagal 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 2 dalį,
  6 straipsnio 4 dalį,
  7 straipsnio 1 dalį,
  8 straipsnio 5 dalį, 9 straipsnio 2a dalį, 9 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 3a dalį,
  11a straipsnio 2
  dalį
  ,
  11a straipsnio 6 dalį, 12 straipsnio 1b dalį,
  27 straipsnio 1
  dalį
  ,
  27 straipsnio 4 dalį, 37 straipsnio 6 dalį,
  38 straipsnio 1
  dalį ir 38 straipsnio 2 dalį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 7 straipsnio 1 dalį, 11a straipsnio 2
  ir 6 dalis
  ,
  26 straipsnį,
  27 straipsnio 1
  ir 4 dalis
  , 38 straipsnio 1
  , 2 ir 3 dalis
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

5.   Pagal 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 2 dalį,
  6 straipsnio 4 dalį,
  7 straipsnio 1 dalį,
  8 straipsnio 5 dalį, 9 straipsnio 2a dalį, 9 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 3a dalį,
  11a straipsnio 2
  dalį
  ,
  11a straipsnio 6 dalį, 12 straipsnio 1b dalį,
  27 straipsnio 1
  dalį
  ,
  27 straipsnio 4 dalį, 37 straipsnio 6 dalį,
  38 straipsnio 1
  dalį ir 38 straipsnio 2 dalį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 230

Pakeitimas 230

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 24 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 24 a punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

II priedo R13 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 24a) | II priede įterpiamas šis punktas:









  „R13a: | parengimas pakartotiniam naudojimui.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

24a)

24a)

II priede įterpiamas šis punktas:

„R13a:

„R13a:

parengimas pakartotiniam naudojimui.“;

Pakeitimas 231

Pakeitimas 231

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 24 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 24 b punktas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

IV a priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 24b) | Įterpiamas IVa priedas pagal šios direktyvos priedą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

24b)

24b)

Įterpiamas IVa priedas pagal šios direktyvos priedą.

Pakeitimas 232

Pakeitimas 232

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 25 punktas

1 straipsnio 1 dalies 25 punktas

Direktyva 2008/98/EB

VI priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | Pridedamas VI priedas, atitinkantis šios direktyvos priedą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(25)

Pridedamas VI priedas, atitinkantis šios direktyvos priedą
  .

Pridedamas VI priedas, atitinkantis šios direktyvos priedą

Išbraukta
  .

Išbraukta

Pakeitimas 233

Pakeitimas 233

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedas

I priedas

Direktyva 2008/98/EB

VI priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių procentinės dalies apskaičiavimo metodas, taikomas pagal 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktus ir 11 straipsnio 3 dalį | Išbraukta. |
| Patikslintai perdirbtų ir pakartotiniam naudojimui parengtų atliekų procentinei daliai apskaičiuoti pagal 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktus ir 11 straipsnio 3 dalį valstybės narės naudoja tokią formulę: | |
| E: patikslinta atitinkamais metais perdirbtų ir pakartotinai panaudotų atliekų procentinė dalis; | |
| A: atitinkamais metais perdirbtų arba pakartotiniam naudojimui parengtų komunalinių atliekų svoris; | |
| R: atitinkamais metais pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių svoris; | |
| P: atitinkamais metais susidariusių komunalinių atliekų svoris. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių procentinės dalies apskaičiavimo metodas, taikomas pagal 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktus ir 11 straipsnio 3 dalį

Pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių procentinės dalies apskaičiavimo metodas, taikomas pagal 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktus ir 11 straipsnio 3 dalį

Išbraukta.

Išbraukta.

Patikslintai perdirbtų ir pakartotiniam naudojimui parengtų atliekų procentinei daliai apskaičiuoti pagal 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktus ir 11 straipsnio 3 dalį valstybės narės naudoja tokią formulę:

Patikslintai perdirbtų ir pakartotiniam naudojimui parengtų atliekų procentinei daliai apskaičiuoti pagal 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktus ir 11 straipsnio 3 dalį valstybės narės naudoja tokią formulę:

Formula

E: patikslinta atitinkamais metais perdirbtų ir pakartotinai panaudotų atliekų procentinė dalis;

E: patikslinta atitinkamais metais perdirbtų ir pakartotinai panaudotų atliekų procentinė dalis;

A: atitinkamais metais perdirbtų arba pakartotiniam naudojimui parengtų komunalinių atliekų svoris;

A: atitinkamais metais perdirbtų arba pakartotiniam naudojimui parengtų komunalinių atliekų svoris;

R: atitinkamais metais pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių svoris;

R: atitinkamais metais pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių svoris;

P: atitinkamais metais susidariusių komunalinių atliekų svoris.

P: atitinkamais metais susidariusių komunalinių atliekų svoris.

Pakeitimas 234

Pakeitimas 234

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

-I priedas (naujas)

-I priedas (naujas)

Direktyva 2008/98/EB

IV a priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -I priedas |
| | Įterpiamas šis IVa priedas: |
| | „IVa priedas |
| | Orientacinis perėjimo prie žiedinės ekonomikos skatinimo priemonių sąrašas |
| | 1. | Ekonominės priemonės: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-I priedas

-I priedas

Įterpiamas šis IVa priedas:

Įterpiamas šis IVa priedas:

„IVa priedas

„IVa priedas

Orientacinis perėjimo prie žiedinės ekonomikos skatinimo priemonių sąrašas

Orientacinis perėjimo prie žiedinės ekonomikos skatinimo priemonių sąrašas

1.

Ekonominės priemonės:

| 1.1 | palaipsnis visų kategorijų atliekų (komunalinių, inertinių ir kt.) šalinimo sąvartynuose mokesčių ir (arba) rinkliavų didinimas; |
| --- | --- |

1.1

palaipsnis visų kategorijų atliekų (komunalinių, inertinių ir kt.) šalinimo sąvartynuose mokesčių ir (arba) rinkliavų didinimas;

| 1.2 | atliekų deginimo mokesčių ir (arba) rinkliavų įvedimas arba didinimas; |
| --- | --- |

1.2

atliekų deginimo mokesčių ir (arba) rinkliavų įvedimas arba didinimas;

| 1.3 | sistemų „mokėk už tiek, kiek išmeti“ įvedimas; |
| --- | --- |

1.3

sistemų „mokėk už tiek, kiek išmeti“ įvedimas;

| 1.4 | priemonės, kuriomis didinamas esamų ir būsimų gamintojo atsakomybės sistemų ekonomiškumas; |
| --- | --- |

1.4

priemonės, kuriomis didinamas esamų ir būsimų gamintojo atsakomybės sistemų ekonomiškumas;

| 1.5 | finansinės ir (arba) su veikla susijusios gamintojo atsakomybės sistemų taikymo srities išplėtimas įtraukiant naujus atliekų srautus; |
| --- | --- |

1.5

finansinės ir (arba) su veikla susijusios gamintojo atsakomybės sistemų taikymo srities išplėtimas įtraukiant naujus atliekų srautus;

| 1.6 | vietos valdžios institucijoms skirtos ekonominės paskatos, kuriomis siekiama skatinti vykdyti prevenciją, plėtoti ir intensyviau įgyvendinti atskiro surinkimo sistemas; |
| --- | --- |

1.6

vietos valdžios institucijoms skirtos ekonominės paskatos, kuriomis siekiama skatinti vykdyti prevenciją, plėtoti ir intensyviau įgyvendinti atskiro surinkimo sistemas;

| 1.7 | pakartotinio naudojimo sektoriaus vystymosi rėmimo priemonės; |
| --- | --- |

1.7

pakartotinio naudojimo sektoriaus vystymosi rėmimo priemonės;

| 1.8 | atliekų hierarchijos nuostatų neatitinkančių subsidijų panaikinimo priemonės. |
| --- | --- |

1.8

atliekų hierarchijos nuostatų neatitinkančių subsidijų panaikinimo priemonės.

| 2. | Kitos priemonės: |
| --- | --- |

2.

Kitos priemonės:

| 2.1 | tvarūs viešieji pirkimai, kuriais skatinama tvari gamyba ir tvarus vartojimas; |
| --- | --- |

2.1

tvarūs viešieji pirkimai, kuriais skatinama tvari gamyba ir tvarus vartojimas;

| 2.2 | techninės ir fiskalinės priemonės, kuriomis skatinama rinkų, skirtų pakartotinai naudojamiems produktams ir perdirbtoms (taip pat kompostu paverstoms) medžiagoms, plėtra ir kuriomis gerinama perdirbtų medžiagų kokybė; |
| --- | --- |

2.2

techninės ir fiskalinės priemonės, kuriomis skatinama rinkų, skirtų pakartotinai naudojamiems produktams ir perdirbtoms (taip pat kompostu paverstoms) medžiagoms, plėtra ir kuriomis gerinama perdirbtų medžiagų kokybė;

| 2.3 | geriausių prieinamų atliekų tvarkymo būdų įgyvendinimas, siekiant pašalinti labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, kai tai perspektyvu techniniu ir ekonominiu požiūriu; |
| --- | --- |

2.3

geriausių prieinamų atliekų tvarkymo būdų įgyvendinimas, siekiant pašalinti labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, kai tai perspektyvu techniniu ir ekonominiu požiūriu;

| 2.4 | priemonės, kuriomis didinamas visuomenės informuotumas apie tinkamą atliekų tvarkymą ir šiukšlių kiekio mažinimą, įskaitant ad hoc kampanijas, kuriomis siekiama užtikrinti atliekų mažinimą jų susidarymo vietoje ir aktyvų dalyvavimą atskiro surinkimo sistemų veikloje; |
| --- | --- |

2.4

priemonės, kuriomis didinamas visuomenės informuotumas apie tinkamą atliekų tvarkymą ir šiukšlių kiekio mažinimą, įskaitant ad hoc kampanijas, kuriomis siekiama užtikrinti atliekų mažinimą jų susidarymo vietoje ir aktyvų dalyvavimą atskiro surinkimo sistemų veikloje;

| 2.5 | priemonės (įskaitant skaitmenines priemones), kuriomis užtikrinamas tinkamas visų atliekų tvarkyme dalyvaujančių kompetentingų institucijų veiklos koordinavimas, taip pat kitų svarbiausių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; |
| --- | --- |

2.5

priemonės (įskaitant skaitmenines priemones), kuriomis užtikrinamas tinkamas visų atliekų tvarkyme dalyvaujančių kompetentingų institucijų veiklos koordinavimas, taip pat kitų svarbiausių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

| 2.6 | Europos struktūrinių ir investicijų fondų naudojimas siekiant finansuoti atliekų tvarkymo infrastruktūros, kurios reikia norint įgyvendinti atitinkamus tikslus, plėtrą.“. |
| --- | --- |

2.6

Europos struktūrinių ir investicijų fondų naudojimas siekiant finansuoti atliekų tvarkymo infrastruktūros, kurios reikia norint įgyvendinti atitinkamus tikslus, plėtrą.“.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0034/2017).

1

(1a)  
  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0266.

1a

Priimti tekstai, P8_TA(2015)0266.

(14)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

14

(14)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

14

(1a)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

1a

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

(1b)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

1b

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(1a)  
  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas 2014/955/ES, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2000/532/EB nuostatos dėl atliekų sąrašo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB (OL L 370, 2014 12 30, p. 44).

1a

2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas 2014/955/ES, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2000/532/EB nuostatos dėl atliekų sąrašo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB (OL L 370, 2014 12 30, p. 44).

(1b)  
  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos Reglamentas (ES) Nr. 1357/2014, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančios kai kurios direktyvas III priedas (OL L 365, 2014 12 19, p. 89).

1b

2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos Reglamentas (ES) Nr. 1357/2014, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančios kai kurios direktyvas III priedas (OL L 365, 2014 12 19, p. 89).

(17)  COM(2008)0699 ir COM(2014)0297.

17

(17)  COM(2008)0699 ir COM(2014)0297.

17

(18)  COM(2014)0297.

18

(18)  COM(2014)0297.

18

(1a)  
  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

1a

2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

(19)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

19

(19)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

19

(1a)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).“;

1a

2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).“;

(*1)  OL L 241, 2015 9 17, p. 1.

*1

(*2)  
  2015 m. rugsėjo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva
  (
  ES
  )
  2015/1535, kuria nustatoma informacijos apie techninius reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarka (OL L 241, 2015 9 17, p. 1).

*2

2015 m. rugsėjo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva

ES

2015/1535, kuria nustatoma informacijos apie techninius reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarka (OL L 241, 2015 9 17, p. 1).

(1a)  
  2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos (OL L 332, 2002 12 9, p. 1).

1a

2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos (OL L 332, 2002 12 9, p. 1).

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/300 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/300

---

P8_TA(2017)0071

Atliekų sąvartynai ***I

2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 263/31)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | atsižvelgiant į Sąjungos priklausomybę nuo žaliavų importo ir spartų didelio gamtos išteklių kiekio išeikvojimą trumpuoju laikotarpiu, svarbiausias iššūkis – susigrąžinti kuo daugiau išteklių Sąjungoje ir skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1)

atsižvelgiant į Sąjungos priklausomybę nuo žaliavų importo ir spartų didelio gamtos išteklių kiekio išeikvojimą trumpuoju laikotarpiu, svarbiausias iššūkis – susigrąžinti kuo daugiau išteklių Sąjungoje ir skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1a) | atliekų tvarkymas turi būti pakeistas tvariu medžiagų tvarkymu. Sąvartynų direktyvos peržiūra tuo tikslu suteikia galimybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1a)

atliekų tvarkymas turi būti pakeistas tvariu medžiagų tvarkymu. Sąvartynų direktyvos peržiūra tuo tikslu suteikia galimybę;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | atliekų
  tvarkymą
  Sąjungoje
  reikėtų tobulinti
  siekiant apsaugoti, išsaugoti ir gerinti
  aplinkos
  kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir racionalų gamtos išteklių naudojimą
  ir
  skatinti žiedinės ekonomikos kūrimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

atliekų
  tvarkymą
  Sąjungoje
  reikėtų tobulinti
  siekiant apsaugoti, išsaugoti ir gerinti
  aplinkos
  kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir racionalų gamtos išteklių naudojimą
  ir
  skatinti žiedinės ekonomikos kūrimą;

| (1) | atliekų
  tvarkymas
  Sąjungoje
  turėtų būti tobulininamas
  siekiant apsaugoti
  ir
  išsaugoti
  aplinką
  ir gerinti
  jos
  kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir racionalų gamtos išteklių naudojimą, skatinti žiedinės ekonomikos kūrimą
  , didinti energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti Sąjungos priklausomybę nuo išteklių
  ; |
| --- | --- |

(1)

atliekų
  tvarkymas
  Sąjungoje
  turėtų būti tobulininamas
  siekiant apsaugoti
  ir
  išsaugoti
  aplinką
  ir gerinti
  jos
  kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir racionalų gamtos išteklių naudojimą, skatinti žiedinės ekonomikos kūrimą
  , didinti energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti Sąjungos priklausomybę nuo išteklių
  ;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | kadangi siekiant žiedinės ekonomikos reikėtų įgyvendinti aiškias 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos nuostatas, kuriomis raginama vystyti netoksiškų medžiagų ciklus, kad perdirbtos atliekos Sąjungoje galėtų būti naudojamos kaip svarbus ir patikimas žaliavų šaltinis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

kadangi siekiant žiedinės ekonomikos reikėtų įgyvendinti aiškias 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos nuostatas, kuriomis raginama vystyti netoksiškų medžiagų ciklus, kad perdirbtos atliekos Sąjungoje galėtų būti naudojamos kaip svarbus ir patikimas žaliavų šaltinis;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Tarybos direktyvoje 1999/31/EB (14) nustatytos atliekų šalinimo sąvartynuose ribojimo užduotys turėtų
  būti iš dalies pakeistos
  , kad geriau atitiktų Sąjungos siekį kurti žiedinę ekonomiką ir sparčiau įgyvendinti Žaliavų iniciatyvą (15)

  mažiau šalinant sąvartynuose tų
  atliekų, kurios skirtos šalinti nepavojingų atliekų sąvartynuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Tarybos direktyvoje 1999/31/EB (14) nustatytos atliekų šalinimo sąvartynuose ribojimo užduotys turėtų
  būti iš dalies pakeistos
  , kad geriau atitiktų Sąjungos siekį kurti žiedinę ekonomiką ir sparčiau įgyvendinti Žaliavų iniciatyvą (15)

  mažiau šalinant sąvartynuose tų
  atliekų, kurios skirtos šalinti nepavojingų atliekų sąvartynuose;

| (2) | Tarybos direktyvoje 1999/31/EB (14) nustatyti atliekų šalinimo sąvartynuose apribojimai turėtų būti
  sugriežtinti
  , kad geriau atitiktų Sąjungos siekį kurti žiedinę ekonomiką ir sparčiau įgyvendinti Žaliavų iniciatyvą (15),
  palaipsniui mažinant
  atliekų, kurios skirtos šalinti nepavojingų atliekų sąvartynuose
  , kiekį
  .
  Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šis klausimas būtų įtrauktas į integruotą politiką, kuria būtų užtikrintas deramas atliekų hierarchijos taikymas, pagerintas perėjimas prie prevencijos, pakartotinio naudojimo ir perdirbimo ir būtų užkirstas kelias perėjimui nuo atliekų šalinimo sąvartynuose prie deginimo; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos direktyvoje 1999/31/EB (14) nustatyti atliekų šalinimo sąvartynuose apribojimai turėtų būti
  sugriežtinti
  , kad geriau atitiktų Sąjungos siekį kurti žiedinę ekonomiką ir sparčiau įgyvendinti Žaliavų iniciatyvą (15),
  palaipsniui mažinant
  atliekų, kurios skirtos šalinti nepavojingų atliekų sąvartynuose
  , kiekį
  .
  Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šis klausimas būtų įtrauktas į integruotą politiką, kuria būtų užtikrintas deramas atliekų hierarchijos taikymas, pagerintas perėjimas prie prevencijos, pakartotinio naudojimo ir perdirbimo ir būtų užkirstas kelias perėjimui nuo atliekų šalinimo sąvartynuose prie deginimo;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | siekiant užtikrinti didesnį atliekų teisės aktų nuoseklumą, Direktyvoje 1999/31/EB vartojamus terminus reikėtų suderinti su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (16) terminais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

siekiant užtikrinti didesnį atliekų teisės aktų nuoseklumą, Direktyvoje 1999/31/EB vartojamus terminus reikėtų suderinti su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (16) terminais;

| (4) | siekiant užtikrinti didesnį atliekų teisės aktų nuoseklumą, Direktyvoje 1999/31/EB vartojamus terminus
  , kai tinkama,
  reikėtų suderinti su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (16) terminais; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti didesnį atliekų teisės aktų nuoseklumą, Direktyvoje 1999/31/EB vartojamus terminus
  , kai tinkama,
  reikėtų suderinti su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (16) terminais;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | akivaizdu, kad dar didesnis atliekų šalinimo sąvartynuose, pradedant nuo atliekų, kurios turėtų būti renkamos atskirai (pvz., plastikų, metalų, stiklo, popieriaus, biologinių atliekų) srautų, ribojimas būtų palankus aplinkai ir turėtų ekonominės bei socialinės naudos.
  Įgyvendinant šiuos atliekų šalinimo sąvartynuose apribojimus reikėtų atsižvelgti į tai
  ,
  ar techniniu, aplinkos apsaugos
  ir
  ekonominiu požiūriu įmanoma
  perdirbti arba kitaip
  naudoti iš atskirai surinktų atliekų gautas galutines atliekas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

akivaizdu, kad dar didesnis atliekų šalinimo sąvartynuose, pradedant nuo atliekų, kurios turėtų būti renkamos atskirai (pvz., plastikų, metalų, stiklo, popieriaus, biologinių atliekų) srautų, ribojimas būtų palankus aplinkai ir turėtų ekonominės bei socialinės naudos.
  Įgyvendinant šiuos atliekų šalinimo sąvartynuose apribojimus reikėtų atsižvelgti į tai
  ,
  ar techniniu, aplinkos apsaugos
  ir
  ekonominiu požiūriu įmanoma
  perdirbti arba kitaip
  naudoti iš atskirai surinktų atliekų gautas galutines atliekas
  ;

| (5) | akivaizdu, kad dar didesnis atliekų šalinimo sąvartynuose, pradedant nuo atliekų, kurios turėtų būti renkamos atskirai (pvz., plastikų, metalų, stiklo, popieriaus, biologinių atliekų), srautų ribojimas
  , kai šalinamos tik galutinės atliekos,
  būtų palankus aplinkai ir turėtų ekonominės bei socialinės naudos.
  Ilgalaikėms investicijoms į infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir inovacijas teks itin svarbus vaidmuo mažinant galutinių atliekų
  ,
  kurios lieka atskirai renkant atliekas
  ir
  kurių šiuo metu neįmanoma
  perdirbti arba kitaip
  pakartotinai panaudoti dėl techninių, aplinkosaugos ar ekonominių priežasčių, kiekį
  ; |
| --- | --- |

(5)

akivaizdu, kad dar didesnis atliekų šalinimo sąvartynuose, pradedant nuo atliekų, kurios turėtų būti renkamos atskirai (pvz., plastikų, metalų, stiklo, popieriaus, biologinių atliekų), srautų ribojimas
  , kai šalinamos tik galutinės atliekos,
  būtų palankus aplinkai ir turėtų ekonominės bei socialinės naudos.
  Ilgalaikėms investicijoms į infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir inovacijas teks itin svarbus vaidmuo mažinant galutinių atliekų
  ,
  kurios lieka atskirai renkant atliekas
  ir
  kurių šiuo metu neįmanoma
  perdirbti arba kitaip
  pakartotinai panaudoti dėl techninių, aplinkosaugos ar ekonominių priežasčių, kiekį
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | politinės ir pilietinės paskatos labiau riboti tolesnį atliekų šalinimą sąvartynuose, kaip tvarus būdas tvarkyti gamtos išteklius žiedinėje ekonomikoje, turėtų būti taikomos laikantis atliekų tvarkymo hierarchijos, kuri įtvirtinta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje, ir griežtai laikantis požiūrio, kad pirmenybė teikiama prevencijai bei atsargumo principo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

politinės ir pilietinės paskatos labiau riboti tolesnį atliekų šalinimą sąvartynuose, kaip tvarus būdas tvarkyti gamtos išteklius žiedinėje ekonomikoje, turėtų būti taikomos laikantis atliekų tvarkymo hierarchijos, kuri įtvirtinta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje, ir griežtai laikantis požiūrio, kad pirmenybė teikiama prevencijai bei atsargumo principo;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | biologiškai skaidžios komunalinės atliekos sudaro didelę komunalinių atliekų dalį. Neapdorotų biologiškai skaidžių atliekų šalinimas sąvartynuose daro didelį neigiamą poveikį aplinkai, nes didina šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekį ir teršia paviršinį bei požeminį vandenį, dirvožemį ir orą. Nors Direktyvoje 1999/31/EB jau nustatytos biologiškai skaidžių atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduotys, tikslinga apribojimus išplėsti uždraudžiant sąvartynuose šalinti biologiškai skaidžias atliekas, kurios atskirai
  surinktos
  pagal Direktyvos 2008/98/EB 22 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

biologiškai skaidžios komunalinės atliekos sudaro didelę komunalinių atliekų dalį. Neapdorotų biologiškai skaidžių atliekų šalinimas sąvartynuose daro didelį neigiamą poveikį aplinkai, nes didina šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekį ir teršia paviršinį bei požeminį vandenį, dirvožemį ir orą. Nors Direktyvoje 1999/31/EB jau nustatytos biologiškai skaidžių atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduotys, tikslinga apribojimus išplėsti uždraudžiant sąvartynuose šalinti biologiškai skaidžias atliekas, kurios atskirai
  surinktos
  pagal Direktyvos 2008/98/EB 22 straipsnį;

| (6) | biologiškai skaidžios komunalinės atliekos sudaro didelę komunalinių atliekų dalį. Neapdorotų biologiškai skaidžių atliekų šalinimas sąvartynuose daro didelį neigiamą poveikį aplinkai, nes didina šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekį ir teršia paviršinį bei požeminį vandenį, dirvožemį ir orą. Nors Direktyvoje 1999/31/EB jau nustatytos biologiškai skaidžių atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduotys, tikslinga apribojimus išplėsti uždraudžiant sąvartynuose šalinti biologiškai skaidžias atliekas, kurios
  turi būti
  atskirai
  surenkamos
  pagal Direktyvos 2008/98/EB 22 straipsnį; |
| --- | --- |

(6)

biologiškai skaidžios komunalinės atliekos sudaro didelę komunalinių atliekų dalį. Neapdorotų biologiškai skaidžių atliekų šalinimas sąvartynuose daro didelį neigiamą poveikį aplinkai, nes didina šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekį ir teršia paviršinį bei požeminį vandenį, dirvožemį ir orą. Nors Direktyvoje 1999/31/EB jau nustatytos biologiškai skaidžių atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduotys, tikslinga apribojimus išplėsti uždraudžiant sąvartynuose šalinti biologiškai skaidžias atliekas, kurios
  turi būti
  atskirai
  surenkamos
  pagal Direktyvos 2008/98/EB 22 straipsnį;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | daug valstybių narių dar nėra visiškai išplėtojusios reikiamos atliekų tvarkymo infrastruktūros. Nustačius šalinimo sąvartynuose mažinimo tikslus dar
  palengvės
  atliekų
  atskiras rinkimas
  ,
  rūšiavimas
  ir
  perdirbimas
  ir bus mažiau rizikos, kad potencialiai tinkamos perdirbti medžiagos liks atliekų hierarchijos
  apačioje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

daug valstybių narių dar nėra visiškai išplėtojusios reikiamos atliekų tvarkymo infrastruktūros. Nustačius šalinimo sąvartynuose mažinimo tikslus dar
  palengvės
  atliekų
  atskiras rinkimas
  ,
  rūšiavimas
  ir
  perdirbimas
  ir bus mažiau rizikos, kad potencialiai tinkamos perdirbti medžiagos liks atliekų hierarchijos
  apačioje
  ;

| (7) | daug valstybių narių dar nėra visiškai išplėtojusios reikiamos atliekų tvarkymo infrastruktūros. Nustačius
  aiškius ir plataus užmojo
  šalinimo sąvartynuose mažinimo tikslus
  bus
  dar
  labiau skatinamos investicijos, palengvinsiančios
  atliekų
  atskirą rinkimą
  ,
  rūšiavimą
  ir
  perdirbimą,
  ir bus mažiau rizikos, kad potencialiai tinkamos perdirbti medžiagos liks atliekų hierarchijos
  žemiausiame lygmenyje
  ; |
| --- | --- |

(7)

daug valstybių narių dar nėra visiškai išplėtojusios reikiamos atliekų tvarkymo infrastruktūros. Nustačius
  aiškius ir plataus užmojo
  šalinimo sąvartynuose mažinimo tikslus
  bus
  dar
  labiau skatinamos investicijos, palengvinsiančios
  atliekų
  atskirą rinkimą
  ,
  rūšiavimą
  ir
  perdirbimą,
  ir bus mažiau rizikos, kad potencialiai tinkamos perdirbti medžiagos liks atliekų hierarchijos
  žemiausiame lygmenyje
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | progresyviai mažinti sąvartynuose šalinamų atliekų kiekį yra būtina siekiant užkardyti žalingą poveikį žmonių sveikatai bei aplinkai ir užtikrinti, kad ekonomiškai vertingos atliekose esančios medžiagos būtų laipsniškai ir veiksmingai naudojamos tinkamai tvarkant atliekas ir atsižvelgiant į atliekų hierarchiją.
  Mažinant
  atliekų
  šalinimą
  sąvartynuose
  reikėtų vengti
  pernelyg
  išplėsti galutinių
  atliekų
  apdorojimo – energijos gavybos iš
  atliekų
  arba neapdorotų komunalinių
  atliekų
  paprastesnio mechaninio biologinio
  apdorojimo
  – įrenginių pajėgumą
  , nes tai gali pakenkti ilgalaikiam Sąjungos pasirengimui įgyvendinti Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus komunalinių atliekų pakartotinio naudojimo ir perdirbimo tikslus. Dėl tos pačios priežasties ir taip pat siekiant užkardyti žalingą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai – nors valstybės narės turėtų imtis visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad sąvartynuose būtų šalinamos tik apdorotos atliekos, šiam įpareigojimui laikytis neturėtų būti telkiama pernelyg daug komunalinių galutinių atliekų apdorojimo pajėgumų. Be to, siekiant suderinti Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus tikslus ir šios direktyvos 5 straipsnyje apibrėžtą atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduotį ir užtikrinti koordinuotą šiems tikslams pasiekti ir šiai užduočiai įvykdyti būtinos infrastruktūros ir investicijų planavimą, valstybėms narėms, kurioms gali būti skirtas papildomas laikas komunalinių atliekų perdirbimo tikslams pasiekti, turėtų būti skirtas papildomas laikas ir šioje direktyvoje nustatytai 2030 m. atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduočiai pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

progresyviai mažinti sąvartynuose šalinamų atliekų kiekį yra būtina siekiant užkardyti žalingą poveikį žmonių sveikatai bei aplinkai ir užtikrinti, kad ekonomiškai vertingos atliekose esančios medžiagos būtų laipsniškai ir veiksmingai naudojamos tinkamai tvarkant atliekas ir atsižvelgiant į atliekų hierarchiją.
  Mažinant
  atliekų
  šalinimą
  sąvartynuose
  reikėtų vengti
  pernelyg
  išplėsti galutinių
  atliekų
  apdorojimo – energijos gavybos iš
  atliekų
  arba neapdorotų komunalinių
  atliekų
  paprastesnio mechaninio biologinio
  apdorojimo
  – įrenginių pajėgumą
  , nes tai gali pakenkti ilgalaikiam Sąjungos pasirengimui įgyvendinti Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus komunalinių atliekų pakartotinio naudojimo ir perdirbimo tikslus. Dėl tos pačios priežasties ir taip pat siekiant užkardyti žalingą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai – nors valstybės narės turėtų imtis visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad sąvartynuose būtų šalinamos tik apdorotos atliekos, šiam įpareigojimui laikytis neturėtų būti telkiama pernelyg daug komunalinių galutinių atliekų apdorojimo pajėgumų. Be to, siekiant suderinti Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus tikslus ir šios direktyvos 5 straipsnyje apibrėžtą atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduotį ir užtikrinti koordinuotą šiems tikslams pasiekti ir šiai užduočiai įvykdyti būtinos infrastruktūros ir investicijų planavimą, valstybėms narėms, kurioms gali būti skirtas papildomas laikas komunalinių atliekų perdirbimo tikslams pasiekti, turėtų būti skirtas papildomas laikas ir šioje direktyvoje nustatytai 2030 m. atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduočiai pasiekti;

| (8) | progresyviai mažinti sąvartynuose šalinamų atliekų kiekį yra būtina siekiant užkardyti žalingą poveikį žmonių sveikatai bei aplinkai ir užtikrinti, kad ekonomiškai vertingos atliekose esančios medžiagos būtų laipsniškai ir veiksmingai naudojamos tinkamai tvarkant atliekas ir atsižvelgiant į atliekų hierarchiją
  , kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB
  .
  Kad būtų galima įgyvendinti šį progresyvų
  atliekų
  šalinimo
  sąvartynuose
  minimizavimą reikės iš esmės pakeisti
  atliekų
  tvarkymą daugelyje valstybių narių. Turint geresnę
  atliekų
  rinkimo ir tvarkymo statistiką bei geresnį
  atliekų
  srautų atsekamumą turėtų būti įmanoma išvengti
  pernelyg
  didelio galutinių atliekų
  apdorojimo
  pajėgumo plėtojimo, kaip antai energijos gavybos iš atliekų
  , nes tai gali pakenkti ilgalaikiam Sąjungos pasirengimui įgyvendinti Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus komunalinių atliekų pakartotinio naudojimo ir perdirbimo tikslus. Dėl tos pačios priežasties ir taip pat siekiant užkardyti žalingą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai – nors valstybės narės turėtų imtis visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad sąvartynuose būtų šalinamos tik apdorotos atliekos, šiam įpareigojimui laikytis neturėtų būti telkiama pernelyg daug komunalinių galutinių atliekų apdorojimo pajėgumų.
  Atsižvelgiant į kai kuriose valstybėse narėse neseniai atliktas investicijas, kurios lėmė pernelyg didelius energijos gavybos iš atliekų arba mechaninio biologinio apdorojimo pajėgumus, būtina duoti aiškų signalą atliekų tvarkymo veiklos vykdytojams ir valstybėms narėms vengti investicijų, kurios būtų nesuderinamos su Sąvartynų direktyvoje ir Atliekų pagrindų direktyvoje išdėstytais ilgalaikiais tikslais. Dėl tų priežasčių galima apsvarstyti galimybę nustatyti sudeginamų komunalinių atliekų kiekio ribą, atitinkančią pasirengimo įgyvendinti Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje ir Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnyje nustatytus komunalinių atliekų pakartotinio naudojimo ir perdirbimo tikslus.
  Be to, siekiant suderinti Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus tikslus ir šios direktyvos 5 straipsnyje apibrėžtą atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduotį ir užtikrinti koordinuotą šiems tikslams pasiekti ir šiai užduočiai įvykdyti būtinos infrastruktūros ir investicijų planavimą, valstybėms narėms, kurioms gali būti skirtas papildomas laikas komunalinių atliekų perdirbimo tikslams pasiekti, turėtų būti skirtas papildomas laikas ir šioje direktyvoje nustatytai 2030 m. atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduočiai pasiekti; |
| --- | --- |

(8)

progresyviai mažinti sąvartynuose šalinamų atliekų kiekį yra būtina siekiant užkardyti žalingą poveikį žmonių sveikatai bei aplinkai ir užtikrinti, kad ekonomiškai vertingos atliekose esančios medžiagos būtų laipsniškai ir veiksmingai naudojamos tinkamai tvarkant atliekas ir atsižvelgiant į atliekų hierarchiją
  , kaip nustatyta Direktyvoje 2008/98/EB
  .
  Kad būtų galima įgyvendinti šį progresyvų
  atliekų
  šalinimo
  sąvartynuose
  minimizavimą reikės iš esmės pakeisti
  atliekų
  tvarkymą daugelyje valstybių narių. Turint geresnę
  atliekų
  rinkimo ir tvarkymo statistiką bei geresnį
  atliekų
  srautų atsekamumą turėtų būti įmanoma išvengti
  pernelyg
  didelio galutinių atliekų
  apdorojimo
  pajėgumo plėtojimo, kaip antai energijos gavybos iš atliekų
  , nes tai gali pakenkti ilgalaikiam Sąjungos pasirengimui įgyvendinti Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus komunalinių atliekų pakartotinio naudojimo ir perdirbimo tikslus. Dėl tos pačios priežasties ir taip pat siekiant užkardyti žalingą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai – nors valstybės narės turėtų imtis visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad sąvartynuose būtų šalinamos tik apdorotos atliekos, šiam įpareigojimui laikytis neturėtų būti telkiama pernelyg daug komunalinių galutinių atliekų apdorojimo pajėgumų.
  Atsižvelgiant į kai kuriose valstybėse narėse neseniai atliktas investicijas, kurios lėmė pernelyg didelius energijos gavybos iš atliekų arba mechaninio biologinio apdorojimo pajėgumus, būtina duoti aiškų signalą atliekų tvarkymo veiklos vykdytojams ir valstybėms narėms vengti investicijų, kurios būtų nesuderinamos su Sąvartynų direktyvoje ir Atliekų pagrindų direktyvoje išdėstytais ilgalaikiais tikslais. Dėl tų priežasčių galima apsvarstyti galimybę nustatyti sudeginamų komunalinių atliekų kiekio ribą, atitinkančią pasirengimo įgyvendinti Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje ir Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnyje nustatytus komunalinių atliekų pakartotinio naudojimo ir perdirbimo tikslus.
  Be to, siekiant suderinti Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus tikslus ir šios direktyvos 5 straipsnyje apibrėžtą atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduotį ir užtikrinti koordinuotą šiems tikslams pasiekti ir šiai užduočiai įvykdyti būtinos infrastruktūros ir investicijų planavimą, valstybėms narėms, kurioms gali būti skirtas papildomas laikas komunalinių atliekų perdirbimo tikslams pasiekti, turėtų būti skirtas papildomas laikas ir šioje direktyvoje nustatytai 2030 m. atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo užduočiai pasiekti;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | norėdama padėti įgyvendinti šios direktyvos tikslus ir pagerinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, Komisija turėtų skatinti koordinavimą ir keitimąsi informacija bei geriausia praktika tarp valstybių narių ir skirtingų ekonomikos sektorių. Tas keitimasis galėtų būti palengvintas steigiant komunikacijos platformas, kurios padėtų didinti informuotumą apie naujus pramoninius sprendimus ir suteiktų galimybę geriau apžvelgti turimus pajėgumus bei padėtų susieti atliekų pramonę ir kitus sektorius bei remti pramonės simbiozę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

norėdama padėti įgyvendinti šios direktyvos tikslus ir pagerinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, Komisija turėtų skatinti koordinavimą ir keitimąsi informacija bei geriausia praktika tarp valstybių narių ir skirtingų ekonomikos sektorių. Tas keitimasis galėtų būti palengvintas steigiant komunikacijos platformas, kurios padėtų didinti informuotumą apie naujus pramoninius sprendimus ir suteiktų galimybę geriau apžvelgti turimus pajėgumus bei padėtų susieti atliekų pramonę ir kitus sektorius bei remti pramonės simbiozę;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | Komisija turėtų skatinti valstybių narių, regionų ir ypač vietos valdžios institucijų, taip pat visų susijusių pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant socialinius partnerius ir aplinkosaugos ir vartotojų organizacijas, veiklos koordinavimą ir keitimąsi informacija ir geriausia patirtimi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

Komisija turėtų skatinti valstybių narių, regionų ir ypač vietos valdžios institucijų, taip pat visų susijusių pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant socialinius partnerius ir aplinkosaugos ir vartotojų organizacijas, veiklos koordinavimą ir keitimąsi informacija ir geriausia patirtimi;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8c) | siekiant tinkamai įgyvendinti šios direktyvos tikslus ir užtikrinti, kad jų būtų siekiama, būtina užtikrinti, kad vietovių, kuriose yra sąvartynų, vietos valdžios institucijos būtų pripažintos susijusiais subjektais, nes jos tiesiogiai susiduria su atliekų šalinimo sąvartynuose padariniais. Atitinkamai reikėtų užtikrinti, kad teritorijose ir viršmunicipalinio lygmens vietovėse, kuriose planuojama įrengti sąvartynus, prieš tai būtų rengiamos viešos ir demokratiškos konsultacijos, o vietos gyventojams būtų nustatytos tinkamos kompensacijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8c)

siekiant tinkamai įgyvendinti šios direktyvos tikslus ir užtikrinti, kad jų būtų siekiama, būtina užtikrinti, kad vietovių, kuriose yra sąvartynų, vietos valdžios institucijos būtų pripažintos susijusiais subjektais, nes jos tiesiogiai susiduria su atliekų šalinimo sąvartynuose padariniais. Atitinkamai reikėtų užtikrinti, kad teritorijose ir viršmunicipalinio lygmens vietovėse, kuriose planuojama įrengti sąvartynus, prieš tai būtų rengiamos viešos ir demokratiškos konsultacijos, o vietos gyventojams būtų nustatytos tinkamos kompensacijos;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8d) | Komisija turėtų užtikrinti, kad kiekvienam sąvartynui Sąjungoje būtų taikomas auditas siekiant užtikrinti deramą Sąjungos ir nacionalinės teisės įgyvendinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8d)

Komisija turėtų užtikrinti, kad kiekvienam sąvartynui Sąjungoje būtų taikomas auditas siekiant užtikrinti deramą Sąjungos ir nacionalinės teisės įgyvendinimą;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | siekiant užtikrinti geresnį, punktualesnį ir vienodesnį šios direktyvos įgyvendinimą ir prognozuoti įgyvendinimo sunkumus, reikėtų sukurti ankstyvojo perspėjimo sistemą, kuria būtų galima nustatyti trūkumus, kad būtų galima imtis veiksmų dar nesuėjus užduočių įvykdymo terminams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

siekiant užtikrinti geresnį, punktualesnį ir vienodesnį šios direktyvos įgyvendinimą ir prognozuoti įgyvendinimo sunkumus, reikėtų sukurti ankstyvojo perspėjimo sistemą, kuria būtų galima nustatyti trūkumus, kad būtų galima imtis veiksmų dar nesuėjus užduočių įvykdymo terminams;

| (9) | siekiant užtikrinti geresnį, punktualesnį ir vienodesnį šios direktyvos įgyvendinimą ir prognozuoti įgyvendinimo sunkumus, reikėtų sukurti ankstyvojo perspėjimo sistemą, kuria būtų galima nustatyti trūkumus, kad būtų galima imtis veiksmų dar nesuėjus užduočių įvykdymo terminams
  , o įvairūs suinteresuotieji subjektai turėtų būti skatinami keistis geriausia praktika
  ; |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti geresnį, punktualesnį ir vienodesnį šios direktyvos įgyvendinimą ir prognozuoti įgyvendinimo sunkumus, reikėtų sukurti ankstyvojo perspėjimo sistemą, kuria būtų galima nustatyti trūkumus, kad būtų galima imtis veiksmų dar nesuėjus užduočių įvykdymo terminams
  , o įvairūs suinteresuotieji subjektai turėtų būti skatinami keistis geriausia praktika
  ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | valstybių narių teikiami
  statistiniai
  duomenys yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Statistinių
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas; siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl
  valstybių narių turėtų būti reikalaujama rengiant
  Direktyvoje 1999/31/EB nustatytų
  užduočių vykdymo
  ataskaitas naudoti Komisijos
  ir
  valstybių narių
  nacionalinių
  statistikos
  biurų
  parengtą
  naujausią
  metodiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

valstybių narių teikiami
  statistiniai
  duomenys yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Statistinių
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas; siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl
  valstybių narių turėtų būti reikalaujama rengiant
  Direktyvoje 1999/31/EB nustatytų
  užduočių vykdymo
  ataskaitas naudoti Komisijos
  ir
  valstybių narių
  nacionalinių
  statistikos
  biurų
  parengtą
  naujausią
  metodiką;

| (11) | valstybių narių teikiami duomenys
  ir informacija
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Teikiamų
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų
  nustatyti bendrą duomenų rinkimo iš patikimų šaltinių ir tvarkymo metodiką, taip pat
  visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas. Siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl
  , teikdamos
  Direktyvoje 1999/31/EB nustatytų
  tikslų įgyvendinimo
  ataskaitas
  , valstybės narės turėtų
  naudoti Komisijos
  bendradarbiaujant su
  valstybių narių
  nacionaliniais
  statistikos
  biurais ir už atliekų tvarkymą atsakingomis nacionalinės valdžios institucijomis
  parengtą
  bendrą
  metodiką; |
| --- | --- |

(11)

valstybių narių teikiami duomenys
  ir informacija
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Teikiamų
  duomenų kokybei, patikimumui ir palyginamumui pagerinti reikėtų
  nustatyti bendrą duomenų rinkimo iš patikimų šaltinių ir tvarkymo metodiką, taip pat
  visus atliekų duomenis teikti pagal vieno langelio principą, panaikinti nereikalingus ataskaitų teikimo reikalavimus, standartizuoti nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir įvesti reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas. Siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl
  , teikdamos
  Direktyvoje 1999/31/EB nustatytų
  tikslų įgyvendinimo
  ataskaitas
  , valstybės narės turėtų
  naudoti Komisijos
  bendradarbiaujant su
  valstybių narių
  nacionaliniais
  statistikos
  biurais ir už atliekų tvarkymą atsakingomis nacionalinės valdžios institucijomis
  parengtą
  bendrą
  metodiką;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | kad būtų galima
  papildyti arba
  iš dalies pakeisti Direktyvą 1999/31/EB
  , ypač
  siekiant jos priedus suderinti su mokslo ir technikos pažanga, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl 16 straipsnio. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Atlikdama
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir
  rengdama
  jų
  tekstus Komisija
  turėtų
  užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu
  ,
  laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai
  . Visi priedų pakeitimai turėtų būti daromi griežtai laikantis šioje direktyvoje nustatytų principų. Todėl Komisija turėtų atsižvelgti į II priede nustatytus bendruosius principus ir bendrąją tyrimo ir priėmimo tvarką. Be to, konkretūs kriterijai, tyrimo metodai ir susijusios ribinės vertės turėtų būti nustatomi kiekvienai sąvartynų klasei, įskaitant, prireikus, specifines kiekvienos klasės sąvartynų rūšis, taip pat ir požemines saugyklas. Su priedais susijusius pasiūlymus dėl kontrolės, mėginių ėmimo ir tyrimo metodų standartizavimo Komisija prireikus turėtų numatyti priimti per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

kad būtų galima
  papildyti arba
  iš dalies pakeisti Direktyvą 1999/31/EB
  , ypač
  siekiant jos priedus suderinti su mokslo ir technikos pažanga, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl 16 straipsnio. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Atlikdama
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir
  rengdama
  jų
  tekstus Komisija
  turėtų
  užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu
  ,
  laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai
  . Visi priedų pakeitimai turėtų būti daromi griežtai laikantis šioje direktyvoje nustatytų principų. Todėl Komisija turėtų atsižvelgti į II priede nustatytus bendruosius principus ir bendrąją tyrimo ir priėmimo tvarką. Be to, konkretūs kriterijai, tyrimo metodai ir susijusios ribinės vertės turėtų būti nustatomi kiekvienai sąvartynų klasei, įskaitant, prireikus, specifines kiekvienos klasės sąvartynų rūšis, taip pat ir požemines saugyklas. Su priedais susijusius pasiūlymus dėl kontrolės, mėginių ėmimo ir tyrimo metodų standartizavimo Komisija prireikus turėtų numatyti priimti per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo;

| (12) | kad būtų galima iš dalies pakeisti Direktyvą 1999/31/EB siekiant jos priedus suderinti su mokslo ir technikos pažanga, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl 16 straipsnio. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  , ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis


  2016 m
  .
  balandžio 13 d.
   
  Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą
  , Europos Parlamentas
  ir
  Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o
  jų
  ekspertams sistemingai
  turėtų
  būti suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių
  ,
  kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose
  . Visi priedų pakeitimai turėtų būti daromi griežtai laikantis šioje direktyvoje nustatytų principų. Todėl Komisija turėtų atsižvelgti į II priede nustatytus bendruosius principus ir bendrąją tyrimo ir priėmimo tvarką. Be to, konkretūs kriterijai, tyrimo metodai ir susijusios ribinės vertės turėtų būti nustatomi kiekvienai sąvartynų klasei, įskaitant, prireikus, specifines kiekvienos klasės sąvartynų rūšis, taip pat ir požemines saugyklas.
  Kai tinkama,
  su priedais susijusius pasiūlymus dėl kontrolės, mėginių ėmimo ir tyrimo metodų standartizavimo Komisija prireikus turėtų numatyti priimti per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo; |
| --- | --- |

(12)

kad būtų galima iš dalies pakeisti Direktyvą 1999/31/EB siekiant jos priedus suderinti su mokslo ir technikos pažanga, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl 16 straipsnio. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  , ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis


  2016 m
  .
  balandžio 13 d.
   
  Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą
  , Europos Parlamentas
  ir
  Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o
  jų
  ekspertams sistemingai
  turėtų
  būti suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių
  ,
  kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose
  . Visi priedų pakeitimai turėtų būti daromi griežtai laikantis šioje direktyvoje nustatytų principų. Todėl Komisija turėtų atsižvelgti į II priede nustatytus bendruosius principus ir bendrąją tyrimo ir priėmimo tvarką. Be to, konkretūs kriterijai, tyrimo metodai ir susijusios ribinės vertės turėtų būti nustatomi kiekvienai sąvartynų klasei, įskaitant, prireikus, specifines kiekvienos klasės sąvartynų rūšis, taip pat ir požemines saugyklas.
  Kai tinkama,
  su priedais susijusius pasiūlymus dėl kontrolės, mėginių ėmimo ir tyrimo metodų standartizavimo Komisija prireikus turėtų numatyti priimti per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 1999/31/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai
  dėl 3 straipsnio 3 dalies
  ,
  I priedo 3.5 punkto
  ir
  II priedo 5 punkto
  .
  Šiais
  įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (17); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 1999/31/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai
  dėl 3 straipsnio 3 dalies
  ,
  I priedo 3.5 punkto
  ir
  II priedo 5 punkto
  .
  Šiais
  įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (17);

| (13) | siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 1999/31/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai
  , kiek tai susiję nepavojingų atliekų šalinimo apibrėžtįmi, sąvartyno pralaidumo koeficiento nustatymo metodo tam tikromis sąlygomis ir, kadangi atliekų mėginių ėmimas gali kelti rimtų sunkumų atsižvelgiant į tipiškumą
  ir
  technologijas, nes įvairių rūšių atliekos gali būti labai skirtingos sudėties Europos atliekų mėginių ėmimo standarto parengimu
  .
  Tais
  įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (17); |
| --- | --- |

(13)

siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 1999/31/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai
  , kiek tai susiję nepavojingų atliekų šalinimo apibrėžtįmi, sąvartyno pralaidumo koeficiento nustatymo metodo tam tikromis sąlygomis ir, kadangi atliekų mėginių ėmimas gali kelti rimtų sunkumų atsižvelgiant į tipiškumą
  ir
  technologijas, nes įvairių rūšių atliekos gali būti labai skirtingos sudėties Europos atliekų mėginių ėmimo standarto parengimu
  .
  Tais
  įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (17);

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų rengiami tvaraus atliekų naudojimo ir tvaraus alternatyvaus sąvartynų ir sąvartynų pažeistų teritorijų naudojimo planai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų rengiami tvaraus atliekų naudojimo ir tvaraus alternatyvaus sąvartynų ir sąvartynų pažeistų teritorijų naudojimo planai;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16b) | ši direktyva priimta atsižvelgiant į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros įtvirtintus įsipareigojimus ir ji turėtų būti įgyvendinama bei taikoma pagal tame susitarime esančias gaires; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16b)

ši direktyva priimta atsižvelgiant į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros įtvirtintus įsipareigojimus ir ji turėtų būti įgyvendinama bei taikoma pagal tame susitarime esančias gaires;

Pakeitimas 52/rev

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies - 1 punktas (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

1 straipsnio - 1 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | 1 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „-1.
     
  Laipsniškas atsisakymas perdirbti ir naudoti netinkamų atliekų šalinimo sąvartynuose yra būtina sąlyga siekiant remti Sąjungos perėjimą prie žiedinės ekonomikos.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1)

„-1.
     
  Laipsniškas atsisakymas perdirbti ir naudoti netinkamų atliekų šalinimo sąvartynuose yra būtina sąlyga siekiant remti Sąjungos perėjimą prie žiedinės ekonomikos.“

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto a papunktis

Direktyva 1999/31/EB

2 straipsnio a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | taikomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (*1) 3 straipsnyje nustatytos terminų „atliekos“, „komunalinės atliekos“, „pavojingos atliekos“, „atliekų gamintojas“, „atliekų turėtojas“, „atliekų tvarkymas“, „atskiras surinkimas“, „naudojimas“, „perdirbimas“ ir „šalinimas“ apibrėžtys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

taikomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (*1) 3 straipsnyje nustatytos terminų „atliekos“, „komunalinės atliekos“, „pavojingos atliekos“, „atliekų gamintojas“, „atliekų turėtojas“, „atliekų tvarkymas“, „atskiras surinkimas“, „naudojimas“, „perdirbimas“ ir „šalinimas“ apibrėžtys;

*1

| a) | taikomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (*2) 3 straipsnyje nustatytos terminų „atliekos“, „komunalinės atliekos“, „pavojingos atliekos“,
  „nepavojingos atliekos“,
  „atliekų gamintojas“, „atliekų turėtojas“, „atliekų tvarkymas“, „atskiras surinkimas“, „naudojimas“, „perdirbimas“ ir „šalinimas“ apibrėžtys; |
| --- | --- |

a)

taikomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (*2) 3 straipsnyje nustatytos terminų „atliekos“, „komunalinės atliekos“, „pavojingos atliekos“,
  „nepavojingos atliekos“,
  „atliekų gamintojas“, „atliekų turėtojas“, „atliekų tvarkymas“, „atskiras surinkimas“, „naudojimas“, „perdirbimas“ ir „šalinimas“ apibrėžtys;

*2

„nepavojingos atliekos“,

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto a a papunktis (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

2 straipsnio a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | įterpiamas šis papunktis:








  „aa) | „galutinės atliekos“ – atliekos, susidariusios tvarkymo ar naudojimo, įskaitant perdirbimą, operacijų metu, kurių negalima toliau naudoti ir kurios dėl šios priežasties turi būti pašalintos;“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

įterpiamas šis papunktis:

įterpiamas šis papunktis:

„aa)

„galutinės atliekos“ – atliekos, susidariusios tvarkymo ar naudojimo, įskaitant perdirbimą, operacijų metu, kurių negalima toliau naudoti ir kurios dėl šios priežasties turi būti pašalintos;“

„galutinės atliekos“ – atliekos, susidariusios tvarkymo ar naudojimo, įskaitant perdirbimą, operacijų metu, kurių negalima toliau naudoti ir kurios dėl šios priežasties turi būti pašalintos;“

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b a papunktis (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

2 straipsnio m punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | m punktas iš dalies keičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

m punktas iš dalies keičiamas taip:

m punktas iš dalies keičiamas taip:

| m) | biologiškai skaidomos atliekos – bet kokios atliekos, kurios gali būti suskaidytos anaerobiniu ir aerobiniu būdu
  , pavyzdžiui, maisto ir sodo (daržo) atliekos, popierius ir kartonas
  ; |
| --- | --- |

m)

biologiškai skaidomos atliekos – bet kokios atliekos, kurios gali būti suskaidytos anaerobiniu ir aerobiniu būdu
  , pavyzdžiui, maisto ir sodo (daržo) atliekos, popierius ir kartonas
  ;

, pavyzdžiui, maisto ir sodo (daržo) atliekos, popierius ir kartonas

| | „m) | biologiškai skaidomos atliekos 
  – maisto ir sodo (daržo) atliekos, popierius, kartonas, medis ir
  bet kokios
  kitos
  atliekos, kurios gali būti suskaidytos anaerobiniu ir aerobiniu būdu;“ |
| --- | --- | --- |

„m)

biologiškai skaidomos atliekos 
  – maisto ir sodo (daržo) atliekos, popierius, kartonas, medis ir
  bet kokios
  kitos
  atliekos, kurios gali būti suskaidytos anaerobiniu ir aerobiniu būdu;“

– maisto ir sodo (daržo) atliekos, popierius, kartonas, medis ir

kitos

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 1 a punktas (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

3 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 3 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

3 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip:

3.   Nepažeisdamos Direktyvos 75/442/EEB, valstybės narės gali savo nuožiūra paskelbti, kad šios direktyvos I priedo 2, 3.1, 3.2 ir 3.3 punktų nuostatos netaikomos, kai
  šalinamos
  neteršiant
  aplinkos ir
  nekenkiant žmonių sveikatai žvalgymo ir kasybos,
  mineralinių išteklių
  apdorojimo ir saugojimo bei karjerų
  nepavojingos atliekos
  ,
  kurias turi apibrėžti pagal
  17
  straipsnį įkurtas komitetas, išskyrus inertines atliekas
  .

| | „3.   Nepažeisdamos Direktyvos 75/442/EEB, valstybės narės gali savo nuožiūra paskelbti, kad šios direktyvos I priedo 2, 3.1, 3.2 ir 3.3 punktų nuostatos
  gali būti
  netaikomos, kai neteršiant
  aplinkos ir
  nekenkiant žmonių sveikatai
  šalinamos
  žvalgymo ir kasybos,
  mineralinių išteklių
  apdorojimo ir saugojimo bei
  vykdant
  karjerų
  veiklą susidariusios nepavojingos atliekos, išskyrus inertines atliekas. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatoma, kas yra nepavojingų atliekų šalinimas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
  17
  straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros
  .“ |
| --- | --- |

„3.   Nepažeisdamos Direktyvos 75/442/EEB, valstybės narės gali savo nuožiūra paskelbti, kad šios direktyvos I priedo 2, 3.1, 3.2 ir 3.3 punktų nuostatos
  gali būti
  netaikomos, kai neteršiant
  aplinkos ir
  nekenkiant žmonių sveikatai
  šalinamos
  žvalgymo ir kasybos,
  mineralinių išteklių
  apdorojimo ir saugojimo bei
  vykdant
  karjerų
  veiklą susidariusios nepavojingos atliekos, išskyrus inertines atliekas. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatoma, kas yra nepavojingų atliekų šalinimas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
  17
  straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros
  .“

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto -a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto -a papunktis (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

5 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

1 dalis pakeičiama taip:

1.   Nė vėliau kaip per dvejus metus nuo 18 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos valstybės narės sukuria nacionalinę strategiją, kaip
  sumažinti sąvartynuose šalinamų
  biologiškai skaidomų atliekų
  kiekį
  , ir apie ją praneša Komisijai. Strategijoje nurodomos priemonės, kaip panaudojant antriniu būdu, kompostuojant, gaminant biologines dujas
  ar
  regeneruojant medžiagas
  bei
  energiją vykdyti šio straipsnio 2 dalyje numatytas užduotis. Per 30 mėnesių nuo 18 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia nacionalines strategijas apibendrinančią ataskaitą.

| | 1.   Nė vėliau kaip per dvejus metus nuo 18 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su regiono ir vietos valdžios institucijomis, atsakingomis už atliekų tvarkymą,
  sukuria nacionalinę strategiją, kaip
  laipsniškai nutraukti
  biologiškai skaidomų atliekų
  šalinimą sąvartynuose
  , ir apie ją praneša Komisijai.
  Šioje
  strategijoje
  turėtų būti
  nurodomos priemonės, kaip panaudojant antriniu būdu, kompostuojant, gaminant biologines dujas, regeneruojant medžiagas
  arba, kai tai neįmanoma,
  energiją vykdyti šio straipsnio 2 dalyje numatytas užduotis. Per 30 mėnesių nuo 18 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia nacionalines strategijas apibendrinančią ataskaitą. |
| --- | --- |

1.   Nė vėliau kaip per dvejus metus nuo 18 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su regiono ir vietos valdžios institucijomis, atsakingomis už atliekų tvarkymą,
  sukuria nacionalinę strategiją, kaip
  laipsniškai nutraukti
  biologiškai skaidomų atliekų
  šalinimą sąvartynuose
  , ir apie ją praneša Komisijai.
  Šioje
  strategijoje
  turėtų būti
  nurodomos priemonės, kaip panaudojant antriniu būdu, kompostuojant, gaminant biologines dujas, regeneruojant medžiagas
  arba, kai tai neįmanoma,
  energiją vykdyti šio straipsnio 2 dalyje numatytas užduotis. Per 30 mėnesių nuo 18 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia nacionalines strategijas apibendrinančią ataskaitą.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto b papunktis

Direktyva 1999/31/EB

5 straipsnio 3 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | atliekos, surinktos atskirai pagal Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 1 dalį ir 22 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

atliekos, surinktos atskirai pagal Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 1 dalį ir 22 straipsnį.

| f) | atliekos, surinktos atskirai pagal Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 1 dalį ir 22 straipsnį
  , ir pakuotės ar pakuočių atliekos, kaip apibrėžta Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnyje
  . |
| --- | --- |

f)

atliekos, surinktos atskirai pagal Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 1 dalį ir 22 straipsnį
  , ir pakuotės ar pakuočių atliekos, kaip apibrėžta Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnyje
  .

, ir pakuotės ar pakuočių atliekos, kaip apibrėžta Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnyje

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

Direktyva 1999/31/EB

5 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad iki 2030 m. sąvartynuose šalinamų komunalinių atliekų kiekis būtų sumažintas iki
  10 %
  visų susidarančių komunalinių atliekų. | 5.   Valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad iki 2030 m. sąvartynuose šalinamų komunalinių atliekų kiekis būtų sumažintas iki
  5 %
  visų susidarančių komunalinių atliekų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad iki 2030 m. sąvartynuose šalinamų komunalinių atliekų kiekis būtų sumažintas iki
  10 %
  visų susidarančių komunalinių atliekų.

5.   Valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad iki 2030 m. sąvartynuose šalinamų komunalinių atliekų kiekis būtų sumažintas iki
  5 %
  visų susidarančių komunalinių atliekų.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

Direktyva 1999/31/EB

5 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. valstybės narės užtikrina, kad į nepavojingų atliekų sąvartynus būtų priimamos tik galutinės komunalinės atliekos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. valstybės narės užtikrina, kad į nepavojingų atliekų sąvartynus būtų priimamos tik galutinės komunalinės atliekos.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

Direktyva 1999/31/EB

5 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Estijai, Graikijai, Kroatijai, Latvijai, Maltai, Rumunijai ir Slovakijai
  5 dalyje nurodytos užduoties įvykdymo
  laikotarpis gali būti pratęstas
  dar penkeriais metais
  . Apie savo ketinimą pasinaudoti šia nuostata valstybė narė informuoja Komisiją ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki 5 dalyje nustatyto termino. Papildomus penkerius metus gavusios valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad iki 2030 m. sąvartynuose šalinamų komunalinių atliekų kiekis būtų sumažintas iki 20 % visų susidarančių komunalinių atliekų kiekio. | Valstybė narė, kurios sąvartynuose šalinamų atliekų kiekis 2013 m
  .
  sudaro daugiau kaip 65 % komunalinių atliekų, gali paprašyti
  5 dalyje nurodytos užduoties įvykdymo
  laikotarpį pratęsti
  dar penkeriais metais. |
| | Kad gautų tokį pratęsimą, valstybė narė ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d. pateikia prašymą Komisijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Estijai, Graikijai, Kroatijai, Latvijai, Maltai, Rumunijai ir Slovakijai
  5 dalyje nurodytos užduoties įvykdymo
  laikotarpis gali būti pratęstas
  dar penkeriais metais
  . Apie savo ketinimą pasinaudoti šia nuostata valstybė narė informuoja Komisiją ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki 5 dalyje nustatyto termino. Papildomus penkerius metus gavusios valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad iki 2030 m. sąvartynuose šalinamų komunalinių atliekų kiekis būtų sumažintas iki 20 % visų susidarančių komunalinių atliekų kiekio.

Estijai, Graikijai, Kroatijai, Latvijai, Maltai, Rumunijai ir Slovakijai

laikotarpis gali būti pratęstas

. Apie savo ketinimą pasinaudoti šia nuostata valstybė narė informuoja Komisiją ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki 5 dalyje nustatyto termino. Papildomus penkerius metus gavusios valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad iki 2030 m. sąvartynuose šalinamų komunalinių atliekų kiekis būtų sumažintas iki 20 % visų susidarančių komunalinių atliekų kiekio.

Valstybė narė, kurios sąvartynuose šalinamų atliekų kiekis 2013 m
  .
  sudaro daugiau kaip 65 % komunalinių atliekų, gali paprašyti
  5 dalyje nurodytos užduoties įvykdymo
  laikotarpį pratęsti
  dar penkeriais metais.

Valstybė narė, kurios sąvartynuose šalinamų atliekų kiekis 2013 m

sudaro daugiau kaip 65 % komunalinių atliekų, gali paprašyti

laikotarpį pratęsti

Kad gautų tokį pratęsimą, valstybė narė ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d. pateikia prašymą Komisijai.

Kad gautų tokį pratęsimą, valstybė narė ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d. pateikia prašymą Komisijai.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

Direktyva 1999/31/EB

5 straipsnio 6 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prie minėto pranešimo pridedamas
  įgyvendinimo planas, kuriame išdėstomos priemonės,
  reikalingos užtikrinti, kad užduotys būtų įvykdytos iki naujo termino. Plane
  taip pat pateikiamas išsamus siūlomų priemonių įgyvendinimo grafikas ir numatomo jų poveikio vertinimas. | Kartu su prašymu pratęsti pateikiamas
  įgyvendinimo planas, kuriame išdėstomos priemonės,
  būtinos tikslui įgyvendinti iki naujojo termino. Planas parengiamas remiantis dabartinių atliekų tvarkymo planų vertinimu ir jame
  taip pat pateikiamas išsamus siūlomų priemonių įgyvendinimo grafikas ir numatomo jų poveikio vertinimas. |
| | Be to, trečioje pastraipoje nurodytas planas turi atitikti bent šiuos reikalavimus: |
| | a) | jame naudojamos tinkamos ekonominės priemonės, kuriomis skatinama taikyti atliekų hierarchiją, kaip nurodyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnio 1 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Prie minėto pranešimo pridedamas
  įgyvendinimo planas, kuriame išdėstomos priemonės,
  reikalingos užtikrinti, kad užduotys būtų įvykdytos iki naujo termino. Plane
  taip pat pateikiamas išsamus siūlomų priemonių įgyvendinimo grafikas ir numatomo jų poveikio vertinimas.

Prie minėto pranešimo pridedamas

reikalingos užtikrinti, kad užduotys būtų įvykdytos iki naujo termino. Plane

Kartu su prašymu pratęsti pateikiamas
  įgyvendinimo planas, kuriame išdėstomos priemonės,
  būtinos tikslui įgyvendinti iki naujojo termino. Planas parengiamas remiantis dabartinių atliekų tvarkymo planų vertinimu ir jame
  taip pat pateikiamas išsamus siūlomų priemonių įgyvendinimo grafikas ir numatomo jų poveikio vertinimas.

Kartu su prašymu pratęsti pateikiamas

būtinos tikslui įgyvendinti iki naujojo termino. Planas parengiamas remiantis dabartinių atliekų tvarkymo planų vertinimu ir jame

Be to, trečioje pastraipoje nurodytas planas turi atitikti bent šiuos reikalavimus:

Be to, trečioje pastraipoje nurodytas planas turi atitikti bent šiuos reikalavimus:

a)

jame naudojamos tinkamos ekonominės priemonės, kuriomis skatinama taikyti atliekų hierarchiją, kaip nurodyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnio 1 dalyje;

jame naudojamos tinkamos ekonominės priemonės, kuriomis skatinama taikyti atliekų hierarchiją, kaip nurodyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnio 1 dalyje;

| b) | juo įrodomas veiksmingas ir efektyvus Struktūrinių ir sanglaudos fondų naudojimas pasitelkiant akivaizdžias ilgalaikes investicijas, kuriomis siekiama finansuoti atliekų tvarkymo infrastruktūros plėtojimą, kad būtų pasiekti atitinkami tikslai; |
| --- | --- |

b)

juo įrodomas veiksmingas ir efektyvus Struktūrinių ir sanglaudos fondų naudojimas pasitelkiant akivaizdžias ilgalaikes investicijas, kuriomis siekiama finansuoti atliekų tvarkymo infrastruktūros plėtojimą, kad būtų pasiekti atitinkami tikslai;

juo įrodomas veiksmingas ir efektyvus Struktūrinių ir sanglaudos fondų naudojimas pasitelkiant akivaizdžias ilgalaikes investicijas, kuriomis siekiama finansuoti atliekų tvarkymo infrastruktūros plėtojimą, kad būtų pasiekti atitinkami tikslai;

| c) | jame pateikiami aukštos kokybės statistiniai duomenys ir parengiamos aiškios atliekų tvarkymo pajėgumų ir atotrūkio nuo šio straipsnio 5 dalyje, Direktyvos 94/62/EB 5 ir 6 straipsniuose ir Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų prognozės; |
| --- | --- |

c)

jame pateikiami aukštos kokybės statistiniai duomenys ir parengiamos aiškios atliekų tvarkymo pajėgumų ir atotrūkio nuo šio straipsnio 5 dalyje, Direktyvos 94/62/EB 5 ir 6 straipsniuose ir Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų prognozės;

jame pateikiami aukštos kokybės statistiniai duomenys ir parengiamos aiškios atliekų tvarkymo pajėgumų ir atotrūkio nuo šio straipsnio 5 dalyje, Direktyvos 94/62/EB 5 ir 6 straipsniuose ir Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų prognozės;

| d) | jame pateikiamos atliekų prevencijos programos, kaip nurodyta Direktyvos 2008/98/EB 29 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

jame pateikiamos atliekų prevencijos programos, kaip nurodyta Direktyvos 2008/98/EB 29 straipsnyje.

jame pateikiamos atliekų prevencijos programos, kaip nurodyta Direktyvos 2008/98/EB 29 straipsnyje.

Komisija įvertina, ar įgyvendinami ketvirtos pastraipos a–d punktuose nustatyti reikalavimai.

Komisija įvertina, ar įgyvendinami ketvirtos pastraipos a–d punktuose nustatyti reikalavimai.

Jei Komisija per penkis mėnesius nuo pateikto plano gavimo dienos dėl jo nepareiškia prieštaravimų, pratęsimo prašymas laikomas patenkintu.

Jei Komisija per penkis mėnesius nuo pateikto plano gavimo dienos dėl jo nepareiškia prieštaravimų, pratęsimo prašymas laikomas patenkintu.

Jei Komisija dėl pateikto plano pareiškia prieštaravimų, ji iš atitinkamos valstybės narės reikalauja per du mėnesius nuo tų prieštaravimų gavimo dienos pateikti patikslintą planą.

Jei Komisija dėl pateikto plano pareiškia prieštaravimų, ji iš atitinkamos valstybės narės reikalauja per du mėnesius nuo tų prieštaravimų gavimo dienos pateikti patikslintą planą.

Komisija įvertina patikslintą planą per du mėnesius nuo jo gavimo dienos ir raštu praneša apie prašymo dėl pratęsimo patenkinimą arba atmetimą. Jei per šį laikotarpį Komisija sprendimo nepateikia, pratęsimo prašymas laikomas patenkintu.

Komisija įvertina patikslintą planą per du mėnesius nuo jo gavimo dienos ir raštu praneša apie prašymo dėl pratęsimo patenkinimą arba atmetimą. Jei per šį laikotarpį Komisija sprendimo nepateikia, pratęsimo prašymas laikomas patenkintu.

Komisija per du mėnesius nuo sprendimo priėmimo dienos informuoja Tarybą ir Europos Parlamentą apie savo sprendimus per du mėnesius nuo jų priėmimo.

Komisija per du mėnesius nuo sprendimo priėmimo dienos informuoja Tarybą ir Europos Parlamentą apie savo sprendimus per du mėnesius nuo jų priėmimo.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c papunktis

Direktyva 1999/31/EB

5 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   
  Vėliausiai iki


  2024
   m. gruodžio 31 d. Komisija apsvarsto
  5 dalyje nustatytą užduotį ketindama ją sumažinti
  ir
  įvesti
  kitų nepavojingų atliekų (ne komunalinių) šalinimo sąvartynuose apribojimus. Tuo tikslu Europos Parlamentui ir Tarybai nusiunčiama Komisijos ataskaita, jei reikia, su pasiūlymu. | 7.   
  Ne vėliau kaip


  2018
   m. gruodžio 31 d. Komisija apsvarsto
  galimybę nustatyti tikslą
  ir kitų nepavojingų atliekų (ne komunalinių) šalinimo sąvartynuose apribojimus. Tuo tikslu Europos Parlamentui ir Tarybai nusiunčiama Komisijos ataskaita, jei reikia,
  kartu
  su pasiūlymu
  dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   
  Vėliausiai iki


  2024
   m. gruodžio 31 d. Komisija apsvarsto
  5 dalyje nustatytą užduotį ketindama ją sumažinti
  ir
  įvesti
  kitų nepavojingų atliekų (ne komunalinių) šalinimo sąvartynuose apribojimus. Tuo tikslu Europos Parlamentui ir Tarybai nusiunčiama Komisijos ataskaita, jei reikia, su pasiūlymu.

7.   
  Ne vėliau kaip


  2018
   m. gruodžio 31 d. Komisija apsvarsto
  galimybę nustatyti tikslą
  ir kitų nepavojingų atliekų (ne komunalinių) šalinimo sąvartynuose apribojimus. Tuo tikslu Europos Parlamentui ir Tarybai nusiunčiama Komisijos ataskaita, jei reikia,
  kartu
  su pasiūlymu
  dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  .

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 2 punkto c a papunktis (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

5 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | 5 straipsnyje papildoma šia dalimi:





  „7a.
     
  Komisija toliau nagrinėja galimybę pasiūlyti reglamentavimo sistemą dėl geresnės sąvartynų kasybos, kad būtų galima išgauti antrines žaliavas, esančias dabartiniuose sąvartynuose. Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. valstybės narės turi sudaryti esamų sąvartynų žemėlapius ir nurodyti jų geresnės kasybos galimybes bei dalytis informacija.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

5 straipsnyje papildoma šia dalimi:

5 straipsnyje papildoma šia dalimi:

„7a.
     
  Komisija toliau nagrinėja galimybę pasiūlyti reglamentavimo sistemą dėl geresnės sąvartynų kasybos, kad būtų galima išgauti antrines žaliavas, esančias dabartiniuose sąvartynuose. Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. valstybės narės turi sudaryti esamų sąvartynų žemėlapius ir nurodyti jų geresnės kasybos galimybes bei dalytis informacija.“

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 1999/31/EB

5 a straipsnio 2 dalies įžanginis sakinys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje
  nurodytose ataskaitose
  pateikiama ši informacija: | 2.   1 dalyje
  nurodytos ataskaitos skelbiamos viešai ir jose
  pateikiama ši informacija: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje
  nurodytose ataskaitose
  pateikiama ši informacija:

2.   1 dalyje
  nurodytos ataskaitos skelbiamos viešai ir jose
  pateikiama ši informacija:

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 1999/31/EB

5 a straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | „ba) | geriausios praktikos, kuri taikoma visoje Sąjungoje ir kuria remiantis būtų galima sėkmingai siekti 5 straipsnyje nustatytų tikslų, pavyzdžiai.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„ba)

geriausios praktikos, kuri taikoma visoje Sąjungoje ir kuria remiantis būtų galima sėkmingai siekti 5 straipsnyje nustatytų tikslų, pavyzdžiai.“

geriausios praktikos, kuri taikoma visoje Sąjungoje ir kuria remiantis būtų galima sėkmingai siekti 5 straipsnyje nustatytų tikslų, pavyzdžiai.“

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

5 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a) | papildoma šiuo straipsniu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)

3a)

papildoma šiuo straipsniu:

„5b straipsnis

„5b straipsnis

Keitimasis geriausia praktika ir informacija

Keitimasis geriausia praktika ir informacija

Komisija įsteigia reguliaraus ir struktūrizuoto Komisijos ir valstybių narių keitimosi geriausia praktika ir informacija, susijusiomis su praktiniu šios direktyvos reikalavimų įgyvendinimu, platformą. Tas keitimasis prisidės prie tinkamo valdymo, įgyvendinimo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo, keitimosi geriausia praktika kaip antai inovacijų susitarimais ir tarpusavio vertinimais, užtikrinimo. Be to, platforma turi skatinti pirmaujančias valstybes nares ir sudaryti sąlygas daryti sparčią pažangą. Komisija platformos rezultatus skelbia viešai.“

Komisija įsteigia reguliaraus ir struktūrizuoto Komisijos ir valstybių narių keitimosi geriausia praktika ir informacija, susijusiomis su praktiniu šios direktyvos reikalavimų įgyvendinimu, platformą. Tas keitimasis prisidės prie tinkamo valdymo, įgyvendinimo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo, keitimosi geriausia praktika kaip antai inovacijų susitarimais ir tarpusavio vertinimais, užtikrinimo. Be to, platforma turi skatinti pirmaujančias valstybes nares ir sudaryti sąlygas daryti sparčią pažangą. Komisija platformos rezultatus skelbia viešai.“

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 b punktas (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

6 straipsnio a punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b) | 6 straipsnio a punktas iš dalies keičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b)

3b)

6 straipsnio a punktas iš dalies keičiamas taip:

| „a) | sąvartynuose būtų šalinamos tik apdorotos atliekos. Šios nuostatos galima netaikyti inertinėms atliekoms, kurių apdoroti techniškai neįmanoma, ir visoms kitoms atliekoms, kurių apdorojimas nemažina jų kiekio arba pavojaus žmonių sveikatai ar aplinkai ir nepadeda siekti šios direktyvos 1 straipsnyje numatytų tikslų;“ |
| --- | --- |

„a)

sąvartynuose būtų šalinamos tik apdorotos atliekos. Šios nuostatos galima netaikyti inertinėms atliekoms, kurių apdoroti techniškai neįmanoma, ir visoms kitoms atliekoms, kurių apdorojimas nemažina jų kiekio arba pavojaus žmonių sveikatai ar aplinkai ir nepadeda siekti šios direktyvos 1 straipsnyje numatytų tikslų;“

| | „a) | sąvartynuose būtų šalinamos tik apdorotos atliekos. Šios nuostatos galima netaikyti inertinėms atliekoms, kurių apdoroti techniškai neįmanoma, ir visoms kitoms atliekoms, kurių apdorojimas nemažina jų kiekio arba pavojaus žmonių sveikatai ar aplinkai ir nepadeda siekti šios direktyvos 1 straipsnyje numatytų tikslų
  , su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė yra pasiekusi šios direktyvos 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus mažinimo tikslus ir Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus perdirbimo tikslus
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„a)

sąvartynuose būtų šalinamos tik apdorotos atliekos. Šios nuostatos galima netaikyti inertinėms atliekoms, kurių apdoroti techniškai neįmanoma, ir visoms kitoms atliekoms, kurių apdorojimas nemažina jų kiekio arba pavojaus žmonių sveikatai ar aplinkai ir nepadeda siekti šios direktyvos 1 straipsnyje numatytų tikslų
  , su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė yra pasiekusi šios direktyvos 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus mažinimo tikslus ir Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus perdirbimo tikslus
  ;“

, su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė yra pasiekusi šios direktyvos 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus mažinimo tikslus ir Direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnyje nustatytus perdirbimo tikslus

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 1999/31/EB

6 straipsnio a punktas 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | 6 straipsnio a punktas papildomas
  šiuo sakiniu
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

6 straipsnio a punktas papildomas
  šiuo sakiniu
  :

šiuo sakiniu

| 4) | 6 straipsnio a punktas papildomas
  šia pastraipa
  : |
| --- | --- |

4)

6 straipsnio a punktas papildomas
  šia pastraipa
  :

šia pastraipa

| | „Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį punktą priimtos priemonės netrukdytų siekti Direktyvos 2008/98/EB tikslų, visų pirma didinti produktų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo mastą, kaip nustatyta tos direktyvos 11 straipsnyje.“ |
| --- | --- |

„Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį punktą priimtos priemonės netrukdytų siekti Direktyvos 2008/98/EB tikslų, visų pirma didinti produktų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo mastą, kaip nustatyta tos direktyvos 11 straipsnyje.“

| | „Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį punktą priimtos priemonės netrukdytų siekti Direktyvos 2008/98/EB tikslų, visų pirma
  taikyti atliekų hierarchiją ir
  didinti produktų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo mastą, kaip nustatyta tos direktyvos 11 straipsnyje.“ |
| --- | --- |

„Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį punktą priimtos priemonės netrukdytų siekti Direktyvos 2008/98/EB tikslų, visų pirma
  taikyti atliekų hierarchiją ir
  didinti produktų parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo mastą, kaip nustatyta tos direktyvos 11 straipsnyje.“

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 punktas

1 straipsnio 1 dalies 6 punktas

Direktyva 1999/31/EB

15 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų kalendorinių metų duomenis apie 5 straipsnio 2 ir 5 dalių įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  18
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 5 dalį nustatyta forma. Pirmojoje ataskaitoje pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys. | 1.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų kalendorinių metų duomenis apie 5 straipsnio 2 ir 5 dalių įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  12
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 5 dalį nustatyta forma. Pirmojoje ataskaitoje
  , susijusioje su 5 straipsnio 5 dalyje nurodytu tikslu,
  pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų kalendorinių metų duomenis apie 5 straipsnio 2 ir 5 dalių įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  18
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 5 dalį nustatyta forma. Pirmojoje ataskaitoje pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys.

1.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų kalendorinių metų duomenis apie 5 straipsnio 2 ir 5 dalių įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  12
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. Duomenys teikiami Komisijos pagal 5 dalį nustatyta forma. Pirmojoje ataskaitoje
  , susijusioje su 5 straipsnio 5 dalyje nurodytu tikslu,
  pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos perkėlimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 a punktas (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

15 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a)

6a)

įterpiamas šis straipsnis:

„15a straipsnis

„15a straipsnis

Perėjimo prie labiau žiedinės ekonomikos skatinimo priemonės

Perėjimo prie labiau žiedinės ekonomikos skatinimo priemonės

Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje išdėstytų tikslų, valstybės narės naudojasi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis ir imasi kitų priemonių, kad būtų skatinama taikyti atliekų hierarchiją. Tokios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytąsias priemones.“

Siekdamos prisidėti prie šioje direktyvoje išdėstytų tikslų, valstybės narės naudojasi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis ir imasi kitų priemonių, kad būtų skatinama taikyti atliekų hierarchiją. Tokios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytąsias priemones.“

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 b punktas (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

15 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6b)

6b)

įterpiamas šis straipsnis:

„15b straipsnis

„15b straipsnis

Sąvartyno pralaidumo koeficiento nustatymas

Sąvartyno pralaidumo koeficiento nustatymas

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais parengia ir patvirtina metodą, kuris taikomas nustatant sąvartyno pralaidumo koeficientą, taikomą lauke ir visame sąvartyno plote. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais parengia ir patvirtina metodą, kuris taikomas nustatant sąvartyno pralaidumo koeficientą, taikomą lauke ir visame sąvartyno plote. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 6 c punktas (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

15 c straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6c. | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6c.

6c.

įterpiamas šis straipsnis:

„15c straipsnis

„15c straipsnis

Europos atliekų mėginių ėmimo standartas

Europos atliekų mėginių ėmimo standartas

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais parengia Europos atliekų mėginių ėmimo standartą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Kol nepriimti tie įgyvendinimo aktai, valstybės narės gali taikyti nacionalinius standartus ir procedūras.“

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais parengia Europos atliekų mėginių ėmimo standartą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 17 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Kol nepriimti tie įgyvendinimo aktai, valstybės narės gali taikyti nacionalinius standartus ir procedūras.“

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

1 straipsnio 1 dalies 9 punktas

Direktyva 1999/31/EB

17a straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

I priedo 3.5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a) | I priedo 3.5 punktas išbraukiamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a)

9a)

I priedo 3.5 punktas išbraukiamas.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 9 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 9 b punktas (naujas)

Direktyva 1999/31/EB

II priedo 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9b) | II priedo 5 punktas išbraukiamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9b)

9b)

II priedo 5 punktas išbraukiamas.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0031/2017).

1

(14)  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

14

(15)  COM(2008)0699 ir COM(2014)0297.

15

(14)  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

14

(15)  COM(2008)0699 ir COM(2014)0297.

15

(16)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

16

(16)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

16

(17)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

17

(17)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

17

(*1)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).“;

*1

(*2)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).“;

*2

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/322 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/322

---

P8_TA(2017)0072

Pakuotės ir pakuočių atliekos ***I

2017 m. kovo 14 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 263/32)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | atsižvelgiant į Sąjungos priklausomybę nuo žaliavų importo ir spartų didelio kiekio gamtos išteklių eikvojimą trumpuoju laikotarpiu, pagrindinis uždavinys – kuo daugiau išteklių gauti Sąjungoje ir skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1)

atsižvelgiant į Sąjungos priklausomybę nuo žaliavų importo ir spartų didelio kiekio gamtos išteklių eikvojimą trumpuoju laikotarpiu, pagrindinis uždavinys – kuo daugiau išteklių gauti Sąjungoje ir skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1a) | atliekų tvarkymas turėtų būti pertvarkytas į tausų žaliavų valdymą. Tam suteikiama galimybė persvarstant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/62/EB

   (1a)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1a)

atliekų tvarkymas turėtų būti pertvarkytas į tausų žaliavų valdymą. Tam suteikiama galimybė persvarstant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/62/EB

   (1a)

  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti ir išsaugoti aplinką
  ir
  gerinti jos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  racionalų
  gamtos išteklių naudojimą
  ir
  skatinti
  žiedinės ekonomikos kūrimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti ir išsaugoti aplinką
  ir
  gerinti jos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  racionalų
  gamtos išteklių naudojimą
  ir
  skatinti
  žiedinės ekonomikos kūrimą
  ;

| (1) | atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti ir išsaugoti aplinką
  bei
  gerinti jos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  efektyvų
  gamtos išteklių naudojimą
  , propaguoti žiedinės ekonomikos principus,
  skatinti
  atsinaujinančių išteklių energijos sklaidą, didinti energijos vartojimo efektyvumą, mažinti Sąjungos priklausomybę nuo žaliavų importo, suteikti naujų ekonominių galimybių ir užtikrinti ilgalaikį konkurencingumą. Kad ekonomika taptų tikrai žiedinė, reikia imtis papildomų priemonių, susijusių su tvaria gamyba ir tvariu vartojimu, ypač daug dėmesio skiriant visam produktų gyvavimo ciklui, kad būtų išsaugomi ištekliai ir užtikrintas uždaras ciklas. Efektyvesnis išteklių naudojimas taip pat gerokai padidintų Sąjungos įmonių, viešojo sektoriaus institucijų ir vartotojų grynąsias santaupas ir sykiu padėtų sumažinti bendrą kasmet išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ; |
| --- | --- |

(1)

atliekų tvarkymą Sąjungoje reikėtų tobulinti siekiant apsaugoti ir išsaugoti aplinką
  bei
  gerinti jos kokybę, apsaugoti žmonių sveikatą, užtikrinti apdairų ir
  efektyvų
  gamtos išteklių naudojimą
  , propaguoti žiedinės ekonomikos principus,
  skatinti
  atsinaujinančių išteklių energijos sklaidą, didinti energijos vartojimo efektyvumą, mažinti Sąjungos priklausomybę nuo žaliavų importo, suteikti naujų ekonominių galimybių ir užtikrinti ilgalaikį konkurencingumą. Kad ekonomika taptų tikrai žiedinė, reikia imtis papildomų priemonių, susijusių su tvaria gamyba ir tvariu vartojimu, ypač daug dėmesio skiriant visam produktų gyvavimo ciklui, kad būtų išsaugomi ištekliai ir užtikrintas uždaras ciklas. Efektyvesnis išteklių naudojimas taip pat gerokai padidintų Sąjungos įmonių, viešojo sektoriaus institucijų ir vartotojų grynąsias santaupas ir sykiu padėtų sumažinti bendrą kasmet išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | politine ir socialine paskata propaguoti atliekų naudojimą ir perdirbimą kaip tvarų būdą gamtos ištekliams valdyti žiedinėje ekonomikoje turėtų būti laikomasi atliekų tvarkymo hierarchijos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB

   (1a)

  4 straipsnyje ir griežtai taikomas požiūris, pagal kurį pirmenybė teikiama prevencijai, o ne perdirbimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

politine ir socialine paskata propaguoti atliekų naudojimą ir perdirbimą kaip tvarų būdą gamtos ištekliams valdyti žiedinėje ekonomikoje turėtų būti laikomasi atliekų tvarkymo hierarchijos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB

   (1a)

  4 straipsnyje ir griežtai taikomas požiūris, pagal kurį pirmenybė teikiama prevencijai, o ne perdirbimui;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | šiukšlės ir netinkamas pakuočių ir pakuočių atliekų šalinimas neigiamai veikia ir jūros aplinką, ir Sąjungos ekonomiką, taip pat kelia nepagrįstą riziką visuomenės sveikatai. Didelę dažniausiai paplūdimiuose randamų daiktų dalį sudaro pakuočių atliekos, tai daro ilgalaikį poveikį aplinkai, kartu turizmui ir visuomenės galimybei mėgautis šiomis gamtinėmis zonomis. Be to, pakuočių atliekos, patekusios į jūros aplinką, pakeičia prioritetinę atliekų hierarchijos tvarką, pirmiausia išvengiama parengimo pakartotiniam naudojimui, perdirbimo ir kitų šalinimo būdų, naudotinų prieš netinkamą šalinimą. Siekiant sumažinti neproporcingą pakuočių atliekų dalį jūros šiukšlėse, reikėtų nustatyti privalomą tikslą, kurį valstybių narių patvirtintos tikslinės priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

šiukšlės ir netinkamas pakuočių ir pakuočių atliekų šalinimas neigiamai veikia ir jūros aplinką, ir Sąjungos ekonomiką, taip pat kelia nepagrįstą riziką visuomenės sveikatai. Didelę dažniausiai paplūdimiuose randamų daiktų dalį sudaro pakuočių atliekos, tai daro ilgalaikį poveikį aplinkai, kartu turizmui ir visuomenės galimybei mėgautis šiomis gamtinėmis zonomis. Be to, pakuočių atliekos, patekusios į jūros aplinką, pakeičia prioritetinę atliekų hierarchijos tvarką, pirmiausia išvengiama parengimo pakartotiniam naudojimui, perdirbimo ir kitų šalinimo būdų, naudotinų prieš netinkamą šalinimą. Siekiant sumažinti neproporcingą pakuočių atliekų dalį jūros šiukšlėse, reikėtų nustatyti privalomą tikslą, kurį valstybių narių patvirtintos tikslinės priemonės;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje
  94/62/EB (13) nustatyti su pakuočių ir pakuočių atliekų naudojimu bei perdirbimu susiję tikslai turėtų būti iš dalies pakeisti – turėtų būti padidintas pakuočių
  parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslas
  ,
  kad jis labiau derėtų su
  Sąjungos
  siekiu
  pereiti prie žiedinės ekonomikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje
  94/62/EB (13) nustatyti su pakuočių ir pakuočių atliekų naudojimu bei perdirbimu susiję tikslai turėtų būti iš dalies pakeisti – turėtų būti padidintas pakuočių
  parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslas
  ,
  kad jis labiau derėtų su
  Sąjungos
  siekiu
  pereiti prie žiedinės ekonomikos;

| (2) | Direktyvoje
  94/62/EB nustatyti su pakuočių ir pakuočių atliekų naudojimu bei perdirbimu susiję tikslai turėtų būti iš dalies pakeisti – turėtų būti padidintas pakuočių
  atliekų perdirbimas
  ,
  siekiant geriau atspindėti
  Sąjungos
  siekį
  pereiti prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

(2)

Direktyvoje
  94/62/EB nustatyti su pakuočių ir pakuočių atliekų naudojimu bei perdirbimu susiję tikslai turėtų būti iš dalies pakeisti – turėtų būti padidintas pakuočių
  atliekų perdirbimas
  ,
  siekiant geriau atspindėti
  Sąjungos
  siekį
  pereiti prie žiedinės ekonomikos;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | valstybės narės turėtų siekti atskirų kiekybinių pakartotinio naudojimo tikslų, kurie turėtų būti nustatyti siekiant skatinti pakartotinio naudojimo pakuotę kartu prisidedant prie darbo vietų kūrimo ir išteklių taupymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

valstybės narės turėtų siekti atskirų kiekybinių pakartotinio naudojimo tikslų, kurie turėtų būti nustatyti siekiant skatinti pakartotinio naudojimo pakuotę kartu prisidedant prie darbo vietų kūrimo ir išteklių taupymo;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | pakartotinio pakuočių naudojimo didinimas gali sumažinti bendras tiekimo grandinės išlaidas ir sumažinti pakuočių atliekų poveikį aplinkai. Valstybės narės turėtų remti į daugkartinių pakuočių, kurios pasibaigus jų naudojimo laikui yra perdirbamos, pateikimą rinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

pakartotinio pakuočių naudojimo didinimas gali sumažinti bendras tiekimo grandinės išlaidas ir sumažinti pakuočių atliekų poveikį aplinkai. Valstybės narės turėtų remti į daugkartinių pakuočių, kurios pasibaigus jų naudojimo laikui yra perdirbamos, pateikimą rinkai;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2c) | tam tikromis aplinkybėmis, pavyzdžiui, teikiant maitinimo paslaugas, reikalaujama vienkartinių pakuočių siekiant užtikrinti maisto produktų higieną ir vartotojų sveikatą bei saugą. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, rengdamos prevencijos priemones ir turėtų skatinti sudaryti daugiau tokių pakuočių perdirbimo galimybių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2c)

tam tikromis aplinkybėmis, pavyzdžiui, teikiant maitinimo paslaugas, reikalaujama vienkartinių pakuočių siekiant užtikrinti maisto produktų higieną ir vartotojų sveikatą bei saugą. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, rengdamos prevencijos priemones ir turėtų skatinti sudaryti daugiau tokių pakuočių perdirbimo galimybių;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | be to, siekiant užtikrinti didesnį atliekų teisės aktų nuoseklumą, Direktyvoje 94/62/EB vartojamus terminus reikėtų suderinti su
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos 2008/98/EB (14) terminais, taikomais atliekoms apskritai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

be to, siekiant užtikrinti didesnį atliekų teisės aktų nuoseklumą, Direktyvoje 94/62/EB vartojamus terminus reikėtų suderinti su
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos 2008/98/EB (14) terminais, taikomais atliekoms apskritai;

| (3) | be to, siekiant užtikrinti didesnį atliekų teisės aktų nuoseklumą,
  nepaliekant nuošalyje ypatingų pakuotės ir pakuočių atliekų savybių,
  Direktyvoje 94/62/EB vartojamus terminus
  , kur tinka,
  reikėtų suderinti su Direktyvos 2008/98/EB terminais, taikomais atliekoms apskritai; |
| --- | --- |

(3)

be to, siekiant užtikrinti didesnį atliekų teisės aktų nuoseklumą,
  nepaliekant nuošalyje ypatingų pakuotės ir pakuočių atliekų savybių,
  Direktyvoje 94/62/EB vartojamus terminus
  , kur tinka,
  reikėtų suderinti su Direktyvos 2008/98/EB terminais, taikomais atliekoms apskritai;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | akivaizdu, kad Direktyvoje 94/62/EB nustatytų pakuočių atliekų
  parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbimo tikslų padidinimas būtų palankus aplinkai ir turėtų ekonominės bei socialinės naudos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

akivaizdu, kad Direktyvoje 94/62/EB nustatytų pakuočių atliekų
  parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbimo tikslų padidinimas būtų palankus aplinkai ir turėtų ekonominės bei socialinės naudos;

| (4) | akivaizdu, kad Direktyvoje 94/62/EB nustatytų pakuočių atliekų perdirbimo tikslų padidinimas būtų palankus aplinkai ir turėtų ekonominės bei socialinės naudos; |
| --- | --- |

(4)

akivaizdu, kad Direktyvoje 94/62/EB nustatytų pakuočių atliekų perdirbimo tikslų padidinimas būtų palankus aplinkai ir turėtų ekonominės bei socialinės naudos;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | atliekų prevencija – veiksmingiausias būdas didinti išteklių naudojimo efektyvumą, mažinti atliekų poveikį aplinkai ir skatinti naudoti aukštos kokybės perdirbimo medžiagas. Dėl minėtų priežasčių valstybės narės, siekdamos sumažinti produktų poveikį aplinkai, turėtų taikyti gyvenimo ciklo metodą. Valstybės narės turėtų imtis priemonių, siekdamos sukurti paskatų gaminti ir naudoti pakartotinio naudojimo pakuotes bei mažinti perdirbimui netinkamų pakuočių ir perteklinių pakuočių naudojimą. Tuo tikslu valstybės narės turėtų naudotis tinkamomis ekonominėmis priemonėmis ir imtis kitų priemonių, kad būtų skatinama taikyti atliekų hierarchiją. Valstybės narės turėtų galėti naudotis Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytomis priemonėmis. Be to, atliekų prevencijos veiksmai neturėtų menkinti pakuočių vaidmens užtikrinant vartotojų higieną ir saugą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

atliekų prevencija – veiksmingiausias būdas didinti išteklių naudojimo efektyvumą, mažinti atliekų poveikį aplinkai ir skatinti naudoti aukštos kokybės perdirbimo medžiagas. Dėl minėtų priežasčių valstybės narės, siekdamos sumažinti produktų poveikį aplinkai, turėtų taikyti gyvenimo ciklo metodą. Valstybės narės turėtų imtis priemonių, siekdamos sukurti paskatų gaminti ir naudoti pakartotinio naudojimo pakuotes bei mažinti perdirbimui netinkamų pakuočių ir perteklinių pakuočių naudojimą. Tuo tikslu valstybės narės turėtų naudotis tinkamomis ekonominėmis priemonėmis ir imtis kitų priemonių, kad būtų skatinama taikyti atliekų hierarchiją. Valstybės narės turėtų galėti naudotis Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytomis priemonėmis. Be to, atliekų prevencijos veiksmai neturėtų menkinti pakuočių vaidmens užtikrinant vartotojų higieną ir saugą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, skatinančių taikyti atliekų hierarchiją, visų pirma sukurti finansines ir fiskalines paskatas, skirtas šioje direktyvoje nustatytiems pakuočių atliekų prevencijos ir perdirbimo tikslams pasiekti, pavyzdžiui, nustatyti atliekų šalinimo sąvartyne ir deginimo mokesčius, susimokėjimo už daiktų išmetimą sistemas, didesnės gamintojų atsakomybės sistemas ir paskatas veikti vietos valdžiai. Tos priemonės turėtų būti įtrauktos į pakuočių atliekų prevencijos programas visose valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, skatinančių taikyti atliekų hierarchiją, visų pirma sukurti finansines ir fiskalines paskatas, skirtas šioje direktyvoje nustatytiems pakuočių atliekų prevencijos ir perdirbimo tikslams pasiekti, pavyzdžiui, nustatyti atliekų šalinimo sąvartyne ir deginimo mokesčius, susimokėjimo už daiktų išmetimą sistemas, didesnės gamintojų atsakomybės sistemas ir paskatas veikti vietos valdžiai. Tos priemonės turėtų būti įtrauktos į pakuočių atliekų prevencijos programas visose valstybėse narėse;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4c) | daugeliu atvejų tai, ar pakavimas naudojamas ir ar pasirenkamas, priklauso ne nuo galutinio vartotojo, o nuo gamintojo. Didesnės gamintojo atsakomybės sistemos yra tinkama priemonė, skirta užkirsti kelią pakuočių atliekų susidarymui ir skatinti sukurti sistemas, kurios užtikrintų panaudotų pakuočių ir (arba) pakuočių atliekų grąžinimą ir (arba) surinkimą iš vartotojų, kitų galutinių naudotojų ar iš atliekų srauto, ir skatintų naudoti arba pakartotinai naudoti, taip pat perdirbti pakuotes ir (arba) pakuočių atliekas, kurios buvo surinktos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4c)

daugeliu atvejų tai, ar pakavimas naudojamas ir ar pasirenkamas, priklauso ne nuo galutinio vartotojo, o nuo gamintojo. Didesnės gamintojo atsakomybės sistemos yra tinkama priemonė, skirta užkirsti kelią pakuočių atliekų susidarymui ir skatinti sukurti sistemas, kurios užtikrintų panaudotų pakuočių ir (arba) pakuočių atliekų grąžinimą ir (arba) surinkimą iš vartotojų, kitų galutinių naudotojų ar iš atliekų srauto, ir skatintų naudoti arba pakartotinai naudoti, taip pat perdirbti pakuotes ir (arba) pakuočių atliekas, kurios buvo surinktos;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4d) | siekiant veiksmingiau vykdyti pakuotės atliekų prevenciją ir mažinti jų poveikį aplinkai kartu skatinant aukštos kokybės antrinį perdirbimą, reikėtų peržiūrėti būtinuosius reikalavimus, nurodytus šios direktyvos II priede, o prireikus juos performuluoti, siekiant sugriežtinti reikalavimus, kuriais užtikrinama, kad pakuotės būtų projektuojamos taip, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti ir labai kokybiškai perdirbti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4d)

siekiant veiksmingiau vykdyti pakuotės atliekų prevenciją ir mažinti jų poveikį aplinkai kartu skatinant aukštos kokybės antrinį perdirbimą, reikėtų peržiūrėti būtinuosius reikalavimus, nurodytus šios direktyvos II priede, o prireikus juos performuluoti, siekiant sugriežtinti reikalavimus, kuriais užtikrinama, kad pakuotės būtų projektuojamos taip, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti ir labai kokybiškai perdirbti;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4e) | valstybių narių nacionalinėse strategijose turėtų būti numatyta didinti visuomenės informuotumą naudojant įvairias paskatas ir pranašumus, kuriuos suteikia iš perdirbtų atliekų pagaminti produktai, taip bus skatinamos investicijos į perdirbtų produktų sektorių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4e)

valstybių narių nacionalinėse strategijose turėtų būti numatyta didinti visuomenės informuotumą naudojant įvairias paskatas ir pranašumus, kuriuos suteikia iš perdirbtų atliekų pagaminti produktai, taip bus skatinamos investicijos į perdirbtų produktų sektorių;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 f konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4f) | skatinant tvarią bioekonomiką galima padėti sumažinti Europos priklausomybę nuo importuojamų žaliavų. Gerinant biologinių perdirbamų pakuočių ir biologiškai skaidomų kompostuojamų pakuočių rinkos sąlygas bei peržiūrint esamus teisės aktus, kuriais trukdoma naudoti tokias medžiagas, suteikiama galimybė skatinti tolesnius mokslinius tyrimus ir inovacijas, o pakuotėms gaminti naudojamas iškastinio kuro žaliavas pakeisti atsinaujinančiaisiais ištekliais, kai tai būtų naudinga aplinkai iš gyvavimo ciklo perspektyvos, taip pat remti tolesnį organinį perdirbimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4f)

skatinant tvarią bioekonomiką galima padėti sumažinti Europos priklausomybę nuo importuojamų žaliavų. Gerinant biologinių perdirbamų pakuočių ir biologiškai skaidomų kompostuojamų pakuočių rinkos sąlygas bei peržiūrint esamus teisės aktus, kuriais trukdoma naudoti tokias medžiagas, suteikiama galimybė skatinti tolesnius mokslinius tyrimus ir inovacijas, o pakuotėms gaminti naudojamas iškastinio kuro žaliavas pakeisti atsinaujinančiaisiais ištekliais, kai tai būtų naudinga aplinkai iš gyvavimo ciklo perspektyvos, taip pat remti tolesnį organinį perdirbimą;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | laipsniškai didinant esamus pakuočių atliekų
  parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbimo tikslus reikėtų užtikrinti, kad ekonomiškai vertingos atliekose esančios medžiagos būtų laipsniškai ir veiksmingai regeneruojamos tinkamai tvarkant atliekas ir atsižvelgiant į atliekų hierarchiją. Kartu turėtų būti užtikrinama, kad atliekose
  esančios
  vertingos medžiagos būtų grąžinamos Europos ekonomikai, ir taip būtų prisidedama prie Žaliavų iniciatyvos (15) įgyvendinimo ir žiedinės ekonomikos kūrimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

laipsniškai didinant esamus pakuočių atliekų
  parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbimo tikslus reikėtų užtikrinti, kad ekonomiškai vertingos atliekose esančios medžiagos būtų laipsniškai ir veiksmingai regeneruojamos tinkamai tvarkant atliekas ir atsižvelgiant į atliekų hierarchiją. Kartu turėtų būti užtikrinama, kad atliekose
  esančios
  vertingos medžiagos būtų grąžinamos Europos ekonomikai, ir taip būtų prisidedama prie Žaliavų iniciatyvos (15) įgyvendinimo ir žiedinės ekonomikos kūrimo;

| (5) | laipsniškai didinant esamus pakuočių atliekų perdirbimo tikslus reikėtų užtikrinti, kad ekonomiškai vertingos atliekose esančios medžiagos būtų laipsniškai ir veiksmingai regeneruojamos tinkamai tvarkant atliekas ir atsižvelgiant į atliekų hierarchiją. Kartu turėtų būti užtikrinama, kad atliekose
  randamos
  vertingos medžiagos būtų grąžinamos Europos ekonomikai, ir taip būtų prisidedama prie Žaliavų iniciatyvos (15) įgyvendinimo ir žiedinės ekonomikos kūrimo
  , nedarant poveikio teisės aktams maisto saugos, vartotojų sveikatos ir su maistu besiliečiančių medžiagų srityse
  ; |
| --- | --- |

(5)

laipsniškai didinant esamus pakuočių atliekų perdirbimo tikslus reikėtų užtikrinti, kad ekonomiškai vertingos atliekose esančios medžiagos būtų laipsniškai ir veiksmingai regeneruojamos tinkamai tvarkant atliekas ir atsižvelgiant į atliekų hierarchiją. Kartu turėtų būti užtikrinama, kad atliekose
  randamos
  vertingos medžiagos būtų grąžinamos Europos ekonomikai, ir taip būtų prisidedama prie Žaliavų iniciatyvos (15) įgyvendinimo ir žiedinės ekonomikos kūrimo
  , nedarant poveikio teisės aktams maisto saugos, vartotojų sveikatos ir su maistu besiliečiančių medžiagų srityse
  ;

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | kadangi siekiant žiedinės ekonomikos reikėtų įgyvendinti aiškias 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos, nuostatas, kuriomis raginama vystyti netoksiškų medžiagų ciklus, kad perdirbtos atliekos Sąjungoje galėtų būti naudojamos kaip svarbus ir patikimas žaliavų šaltinis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

kadangi siekiant žiedinės ekonomikos reikėtų įgyvendinti aiškias 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos, nuostatas, kuriomis raginama vystyti netoksiškų medžiagų ciklus, kad perdirbtos atliekos Sąjungoje galėtų būti naudojamos kaip svarbus ir patikimas žaliavų šaltinis;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | kai perdirbta medžiaga, kuriai taikomas nebelaikymo atliekomis statusas, pakartotinai patenka į ekonomikos ciklą todėl, kad pagal specialius nebelaikymo atliekomis kriterijus ji nebelaikoma atliekomis arba yra įtraukiama į naujo produkto sudėtį, ji turi visiškai atitikti Sąjungos chemines medžiagas reglamentuojančius teisės aktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

kai perdirbta medžiaga, kuriai taikomas nebelaikymo atliekomis statusas, pakartotinai patenka į ekonomikos ciklą todėl, kad pagal specialius nebelaikymo atliekomis kriterijus ji nebelaikoma atliekomis arba yra įtraukiama į naujo produkto sudėtį, ji turi visiškai atitikti Sąjungos chemines medžiagas reglamentuojančius teisės aktus;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5c) | yra esminių skirtumų tarp buitinių pakuočių atliekų ir komercinių bei pramoninių pakuočių atliekų. Siekiant susidaryti aiškų ir tikslų abiejų srautų vaizdą, valstybės narės turėtų teikti ataskaitas apie juos atskirai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5c)

yra esminių skirtumų tarp buitinių pakuočių atliekų ir komercinių bei pramoninių pakuočių atliekų. Siekiant susidaryti aiškų ir tikslų abiejų srautų vaizdą, valstybės narės turėtų teikti ataskaitas apie juos atskirai;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | daugelis valstybių narių dar nėra visiškai išplėtojusios reikiamos atliekų tvarkymo infrastruktūros. Todėl, labai svarbu nustatyti aiškius politikos tikslus, kad medžiagos, kurias galima perdirbti, neliktų atliekų hierarchijos apačioje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

daugelis valstybių narių dar nėra visiškai išplėtojusios reikiamos atliekų tvarkymo infrastruktūros. Todėl, labai svarbu nustatyti aiškius politikos tikslus, kad medžiagos, kurias galima perdirbti, neliktų atliekų hierarchijos apačioje;

| (6) | daugelis valstybių narių dar nėra visiškai išplėtojusios reikiamos atliekų tvarkymo infrastruktūros
  perdirbimo tikslais
  . Todėl labai svarbu nustatyti aiškius politikos tikslus,
  susijusius su atliekų tvarkymo infrastruktūra ir įrenginiais, reikalingais prevencijai, pakartotiniam naudojimui ir perdirbimui,
  kad medžiagos, kurias galima perdirbti, neliktų atliekų hierarchijos apačioje
  , ir sukurti paskatas investuoti į naujovišką atliekų tvarkymo infrastruktūrą, skirtą atliekoms perdirbti
  ; |
| --- | --- |

(6)

daugelis valstybių narių dar nėra visiškai išplėtojusios reikiamos atliekų tvarkymo infrastruktūros
  perdirbimo tikslais
  . Todėl labai svarbu nustatyti aiškius politikos tikslus,
  susijusius su atliekų tvarkymo infrastruktūra ir įrenginiais, reikalingais prevencijai, pakartotiniam naudojimui ir perdirbimui,
  kad medžiagos, kurias galima perdirbti, neliktų atliekų hierarchijos apačioje
  , ir sukurti paskatas investuoti į naujovišką atliekų tvarkymo infrastruktūrą, skirtą atliekoms perdirbti
  ;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | siekdama padėti siekti šios direktyvos tikslų ir skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, Komisija turėtų skatinti valstybių narių ir įvairių ekonomikos sektorių veiklos koordinavimą ir keitimąsi informacija bei geriausia praktika. Toks keitimasis galėtų būti palengvintas steigiant komunikacijos platformas, kurios galėtų padėti didinti informuotumą apie naujus pramoninius sprendimus ir suteikti galimybę geriau apžvelgti turimus pajėgumus, tai padėtų susieti atliekų pramonę ir kitus sektorius ir remti pramonės simbiozę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

siekdama padėti siekti šios direktyvos tikslų ir skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos, Komisija turėtų skatinti valstybių narių ir įvairių ekonomikos sektorių veiklos koordinavimą ir keitimąsi informacija bei geriausia praktika. Toks keitimasis galėtų būti palengvintas steigiant komunikacijos platformas, kurios galėtų padėti didinti informuotumą apie naujus pramoninius sprendimus ir suteikti galimybę geriau apžvelgti turimus pajėgumus, tai padėtų susieti atliekų pramonę ir kitus sektorius ir remti pramonės simbiozę;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | derinant šiame pasiūlyme nustatytus perdirbimo tikslus ir šalinimo sąvartynuose apribojimus, nustatytus direktyvose 2008/98/EB ir 1999/31/EB, Sąjungos energijos gavybos
  ir
  pakuočių atliekų
  perdirbimo
  tikslai, nustatyti Direktyvoje 94/62/EB, tampa nebereikalingi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

derinant šiame pasiūlyme nustatytus perdirbimo tikslus ir šalinimo sąvartynuose apribojimus, nustatytus direktyvose 2008/98/EB ir 1999/31/EB, Sąjungos energijos gavybos
  ir
  pakuočių atliekų
  perdirbimo
  tikslai, nustatyti Direktyvoje 94/62/EB, tampa nebereikalingi;

| (7) | derinant šiame pasiūlyme nustatytus perdirbimo tikslus ir šalinimo sąvartynuose apribojimus, nustatytus
  Tarybos
  direktyvose 2008/98/EB ir 1999/31/EB (1a), Sąjungos energijos gavybos
  iš
  pakuočių atliekų tikslai, nustatyti Direktyvoje 94/62/EB, tampa nebereikalingi; |
| --- | --- |

(7)

derinant šiame pasiūlyme nustatytus perdirbimo tikslus ir šalinimo sąvartynuose apribojimus, nustatytus
  Tarybos
  direktyvose 2008/98/EB ir 1999/31/EB (1a), Sąjungos energijos gavybos
  iš
  pakuočių atliekų tikslai, nustatyti Direktyvoje 94/62/EB, tampa nebereikalingi;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | šioje direktyvoje nustatomi ilgalaikiai Sąjungos atliekų tvarkymo tikslai ir ekonominės veiklos vykdytojams bei valstybėms narėms aiškiai parodoma, kokios investicijos yra būtinos, kad būtų pasiekti direktyvos tikslai. Rengdamos nacionalinę atliekų tvarkymo strategiją ir planuodamos investicijas į atliekų tvarkymo infrastruktūrą, valstybės narės turėtų tinkamai naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais,
  skatindamos
  atliekų prevenciją, pakartotinį naudojimą
  ir
  perdirbimą pagal atliekų hierarchiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

šioje direktyvoje nustatomi ilgalaikiai Sąjungos atliekų tvarkymo tikslai ir ekonominės veiklos vykdytojams bei valstybėms narėms aiškiai parodoma, kokios investicijos yra būtinos, kad būtų pasiekti direktyvos tikslai. Rengdamos nacionalinę atliekų tvarkymo strategiją ir planuodamos investicijas į atliekų tvarkymo infrastruktūrą, valstybės narės turėtų tinkamai naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais,
  skatindamos
  atliekų prevenciją, pakartotinį naudojimą
  ir
  perdirbimą pagal atliekų hierarchiją;

| (8) | šioje direktyvoje nustatomi ilgalaikiai Sąjungos atliekų tvarkymo tikslai ir ekonominės veiklos vykdytojams bei valstybėms narėms aiškiai parodoma, kokios investicijos yra būtinos, kad būtų pasiekti direktyvos tikslai. Rengdamos nacionalinę atliekų tvarkymo strategiją ir planuodamos investicijas į atliekų tvarkymo infrastruktūrą
  ir žiedinę ekonomiką
  , valstybės narės turėtų tinkamai naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais
  pagal atliekų hierarchiją ir tokiu būdu parengti tas strategijas ir investicijų planus
  ,
  kad jie visų pirma skatintų
  atliekų prevenciją
  ir
  pakartotinį naudojimą
  bei vėlesnį
  perdirbimą pagal atliekų hierarchiją; |
| --- | --- |

(8)

šioje direktyvoje nustatomi ilgalaikiai Sąjungos atliekų tvarkymo tikslai ir ekonominės veiklos vykdytojams bei valstybėms narėms aiškiai parodoma, kokios investicijos yra būtinos, kad būtų pasiekti direktyvos tikslai. Rengdamos nacionalinę atliekų tvarkymo strategiją ir planuodamos investicijas į atliekų tvarkymo infrastruktūrą
  ir žiedinę ekonomiką
  , valstybės narės turėtų tinkamai naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais
  pagal atliekų hierarchiją ir tokiu būdu parengti tas strategijas ir investicijų planus
  ,
  kad jie visų pirma skatintų
  atliekų prevenciją
  ir
  pakartotinį naudojimą
  bei vėlesnį
  perdirbimą pagal atliekų hierarchiją;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | taisyklės, kuriomis nustatomi dar ambicingesni perdirbimo tikslai po 2030 m., turėtų būti peržiūrėtos remiantis patirtimi, sukaupta taikant šia direktyvą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

taisyklės, kuriomis nustatomi dar ambicingesni perdirbimo tikslai po 2030 m., turėtų būti peržiūrėtos remiantis patirtimi, sukaupta taikant šia direktyvą;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | skaičiuodamos
  ,
  ar parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbimo
  tikslai pasiekti, valstybės narės turėtų galėti įskaičiuoti produktus ir sudedamąsias dalis
  ,
  kuriuos pakartotiniam naudojimui parengė pripažinti parengimo pakartotiniam naudojimui
  veiklos
  vykdytojai
  ir
  kurie pakartotiniam naudojimui parengti taikant užstato
  ir
  supirkimo sistemas
  .
  Siekdama užtikrinti, kad tie skaičiavimai būtų atliekami vienodai
  ,
  Komisija priims išsamias taisykles dėl pripažintų parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojų ir užstato ir supirkimo sistemų nustatymo ir dėl duomenų rinkimo, tikrinimo ir pateikimo
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

skaičiuodamos
  ,
  ar parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbimo
  tikslai pasiekti, valstybės narės turėtų galėti įskaičiuoti produktus ir sudedamąsias dalis
  ,
  kuriuos pakartotiniam naudojimui parengė pripažinti parengimo pakartotiniam naudojimui
  veiklos
  vykdytojai
  ir
  kurie pakartotiniam naudojimui parengti taikant užstato
  ir
  supirkimo sistemas
  .
  Siekdama užtikrinti, kad tie skaičiavimai būtų atliekami vienodai
  ,
  Komisija priims išsamias taisykles dėl pripažintų parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojų ir užstato ir supirkimo sistemų nustatymo ir dėl duomenų rinkimo, tikrinimo ir pateikimo
  ;

| (11) | siekdama užtikrinti
  ,
  kad duomenų apie
  perdirbimo
  tikslus skaičiavimas būtų atliekamas vienodai
  ,
  Komisija turėtų priimti išsamias taisykles dėl atliekų perdirbimo
  veiklos
  vykdytojų nustatymo
  ir
  dėl duomenų rinkimo, atsekamumo, tikrinimo
  ir
  pateikimo
  .
  Priėmus šią suderintą metodiką
  ,
  skaičiuodamos, ar perdirbimo tikslai pasiekti, valstybės narės turėtų galėti įskaičiuoti metalų perdirbimą, kuris vykdomas kartu su deginimu ar bendru deginimu
  ; |
| --- | --- |

(11)

siekdama užtikrinti
  ,
  kad duomenų apie
  perdirbimo
  tikslus skaičiavimas būtų atliekamas vienodai
  ,
  Komisija turėtų priimti išsamias taisykles dėl atliekų perdirbimo
  veiklos
  vykdytojų nustatymo
  ir
  dėl duomenų rinkimo, atsekamumo, tikrinimo
  ir
  pateikimo
  .
  Priėmus šią suderintą metodiką
  ,
  skaičiuodamos, ar perdirbimo tikslai pasiekti, valstybės narės turėtų galėti įskaičiuoti metalų perdirbimą, kuris vykdomas kartu su deginimu ar bendru deginimu
  ;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | siekiant užtikrinti, kad renkami duomenys apie
  parengimą pakartotiniam naudojimui
  būtų patikimi, labai svarbu nustatyti bendras ataskaitų teikimo taisykles. Taip pat svarbu tiksliau nustatyti taisykles, pagal kurias valstybės narės turėtų pranešti, kas faktiškai perdirbama ir gali būti užskaityta siekiant perdirbimo tikslų.
  Tuo tikslu pagal bendrą taisyklę perdirbimo tikslų įgyvendinimo ataskaitos turi būti grindžiamos į galutinio perdirbimo procesą perduodamais atliekų kiekiais
  .
  Siekiant sumažinti administracinę naštą, laikantis griežtų sąlygų reikėtų valstybėms narėms leisti
  perdirbimo
  ataskaitas teikti remiantis rūšiavimo įrenginių išeiga
  . Ataskaitose nurodomas perdirbtų atliekų svoris neturėtų būti mažinamas atsižvelgiant į medžiagų svorio sumažėjimą fiziškai ir (arba) chemiškai transformuojant, kas būdinga galutinio perdirbimo procesui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

siekiant užtikrinti, kad renkami duomenys apie
  parengimą pakartotiniam naudojimui
  būtų patikimi, labai svarbu nustatyti bendras ataskaitų teikimo taisykles. Taip pat svarbu tiksliau nustatyti taisykles, pagal kurias valstybės narės turėtų pranešti, kas faktiškai perdirbama ir gali būti užskaityta siekiant perdirbimo tikslų.
  Tuo tikslu pagal bendrą taisyklę perdirbimo tikslų įgyvendinimo ataskaitos turi būti grindžiamos į galutinio perdirbimo procesą perduodamais atliekų kiekiais
  .
  Siekiant sumažinti administracinę naštą, laikantis griežtų sąlygų reikėtų valstybėms narėms leisti
  perdirbimo
  ataskaitas teikti remiantis rūšiavimo įrenginių išeiga
  . Ataskaitose nurodomas perdirbtų atliekų svoris neturėtų būti mažinamas atsižvelgiant į medžiagų svorio sumažėjimą fiziškai ir (arba) chemiškai transformuojant, kas būdinga galutinio perdirbimo procesui;

| (12) | siekiant užtikrinti, kad renkami duomenys apie
  perdirbimą
  būtų patikimi, labai svarbu nustatyti bendras
  duomenų rinkimo, atsekamumo, tikrinimo ir
  ataskaitų teikimo taisykles. Taip pat svarbu tiksliau nustatyti taisykles, pagal kurias valstybės narės turėtų pranešti, kas faktiškai perdirbama ir gali būti užskaityta siekiant perdirbimo tikslų.
  Tikslų įgyvendinimo skaičiavimai turėtų būti grindžiami vienu suderintu metodu, pagal kurį būtų užtikrinta, kad išmestos atliekos ataskaitose nebūtų nurodomos kaip perdirbtos. Tuo tikslu perdirbimo tikslų įgyvendinimo ataskaitos turi būti grindžiamos į galutinio
  perdirbimo
  procesą perduodamais atliekų kiekiais
  . Ataskaitose nurodomas perdirbtų atliekų svoris neturėtų būti mažinamas atsižvelgiant į medžiagų svorio sumažėjimą fiziškai ir (arba) chemiškai transformuojant, kas būdinga galutinio perdirbimo procesui; |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti, kad renkami duomenys apie
  perdirbimą
  būtų patikimi, labai svarbu nustatyti bendras
  duomenų rinkimo, atsekamumo, tikrinimo ir
  ataskaitų teikimo taisykles. Taip pat svarbu tiksliau nustatyti taisykles, pagal kurias valstybės narės turėtų pranešti, kas faktiškai perdirbama ir gali būti užskaityta siekiant perdirbimo tikslų.
  Tikslų įgyvendinimo skaičiavimai turėtų būti grindžiami vienu suderintu metodu, pagal kurį būtų užtikrinta, kad išmestos atliekos ataskaitose nebūtų nurodomos kaip perdirbtos. Tuo tikslu perdirbimo tikslų įgyvendinimo ataskaitos turi būti grindžiamos į galutinio
  perdirbimo
  procesą perduodamais atliekų kiekiais
  . Ataskaitose nurodomas perdirbtų atliekų svoris neturėtų būti mažinamas atsižvelgiant į medžiagų svorio sumažėjimą fiziškai ir (arba) chemiškai transformuojant, kas būdinga galutinio perdirbimo procesui;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | valstybių narių teikiami
  statistiniai duomenys
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Statistinių
  duomenų
  kokybei
  ,
  patikimumui
  ir
  palyginamumui pagerinti reikėtų
  visus atliekų duomenis
  teikti
  pagal vieno langelio principą,
  panaikinti nereikalingus
  ataskaitų teikimo reikalavimus,
  standartizuoti
  nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir
  įvesti
  reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

valstybių narių teikiami
  statistiniai duomenys
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Statistinių
  duomenų
  kokybei
  ,
  patikimumui
  ir
  palyginamumui pagerinti reikėtų
  visus atliekų duomenis
  teikti
  pagal vieno langelio principą,
  panaikinti nereikalingus
  ataskaitų teikimo reikalavimus,
  standartizuoti
  nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir
  įvesti
  reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas;

| (14) | valstybių narių teikiami
  duomenys ir informacija
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Reikėtų pagerinti pateikiamų
  duomenų
  kokybę
  ,
  patikimumą
  ir
  palyginamumą nustatant bendrą duomenų rinkimo ir tvarkymo metodiką, remiantis patikimais šaltiniais,
  visus atliekų duomenis
  teikiant
  pagal vieno langelio principą,
  panaikinant pasenusius
  ataskaitų teikimo reikalavimus,
  lyginant
  nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir
  taikant
  reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas; |
| --- | --- |

(14)

valstybių narių teikiami
  duomenys ir informacija
  yra labai svarbūs Komisijai vertinant, kaip valstybėse narėse laikomasi atliekų teisės aktų.
  Reikėtų pagerinti pateikiamų
  duomenų
  kokybę
  ,
  patikimumą
  ir
  palyginamumą nustatant bendrą duomenų rinkimo ir tvarkymo metodiką, remiantis patikimais šaltiniais,
  visus atliekų duomenis
  teikiant
  pagal vieno langelio principą,
  panaikinant pasenusius
  ataskaitų teikimo reikalavimus,
  lyginant
  nacionalines ataskaitų teikimo metodikas ir
  taikant
  reikalavimą rengti duomenų kokybės patikrų ataskaitas;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl valstybių narių turėtų būti reikalaujama rengiant Direktyvoje 94/62/EB nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas naudoti Komisijos
  ir
  valstybių narių
  nacionalinių
  statistikos
  biurų
  parengtą
  naujausią
  metodiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl valstybių narių turėtų būti reikalaujama rengiant Direktyvoje 94/62/EB nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas naudoti Komisijos
  ir
  valstybių narių
  nacionalinių
  statistikos
  biurų
  parengtą
  naujausią
  metodiką;

| (16) | siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl valstybių narių turėtų būti reikalaujama rengiant Direktyvoje 94/62/EB nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas naudoti Komisijos
  bendradarbiaujant su
  valstybių narių
  nacionaliniais
  statistikos
  biurais ir už atliekų tvarkymą atsakingomis nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijomis
  parengtą
  bendrą duomenų rinkimo ir tvarkymo
  metodiką; |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą ir galimybę palyginti valstybių narių duomenis, svarbiausia, kad būtų teikiami patikimi atliekų tvarkymo statistiniai duomenys. Todėl valstybių narių turėtų būti reikalaujama rengiant Direktyvoje 94/62/EB nustatytų tikslų įgyvendinimo ataskaitas naudoti Komisijos
  bendradarbiaujant su
  valstybių narių
  nacionaliniais
  statistikos
  biurais ir už atliekų tvarkymą atsakingomis nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijomis
  parengtą
  bendrą duomenų rinkimo ir tvarkymo
  metodiką;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | valstybės narės turėtų nedelsdamos pateikti Komisijai, jai paprašius, bet kokią informaciją, kuri reikalinga norint įvertinti, kaip apskritai įgyvendinama ši direktyva, ir jos poveikį aplinkai bei žmonių sveikatai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

valstybės narės turėtų nedelsdamos pateikti Komisijai, jai paprašius, bet kokią informaciją, kuri reikalinga norint įvertinti, kaip apskritai įgyvendinama ši direktyva, ir jos poveikį aplinkai bei žmonių sveikatai;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | kad būtų galima papildyti
  arba iš dalies pakeisti
  Direktyvą 94/62/EB, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl
  6a straipsnio 2
  ir
  5 dalių
  ,
  11 straipsnio 3 dalies
  ,
  19 straipsnio 2 dalies
  ir
  20 straipsnio
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Atlikdama
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir
  rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti
  ,
  kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu
  ,
  laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

kad būtų galima papildyti
  arba iš dalies pakeisti
  Direktyvą 94/62/EB, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl
  6a straipsnio 2
  ir
  5 dalių
  ,
  11 straipsnio 3 dalies
  ,
  19 straipsnio 2 dalies
  ir
  20 straipsnio
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Atlikdama
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir
  rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti
  ,
  kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu
  ,
  laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai
  ;

| (17) | kad būtų galima papildyti Direktyvą 94/62/EB, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl
  skaičiavimo, ar pasiekti perdirbimo tikslai, taisyklių, tam tikrų išimčių, susijusių su didžiausiais leistinais sunkiųjų metalų kiekiais tam tikrose perdirbtose medžiagose, dėl pasikartojančių uždarosios ir kontroliuojamos grandinės gaminių, dėl pakuotės tipų, dėl duomenų rinkimo ir tvarkymo metodikos
  ir
  duomenų apie tai
  ,
  ar pasiekti perdirbimo tikslai, teikimo formos
  ,
  dėl pakuočių apibūdinimo paaiškinamųjų pavyzdžių sąrašo pakeitimų
  ir
  bet kokių techninių sunkumų, kylančių taikant šią direktyvą
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis


  2016 m
  .
  balandžio 13 d.
   
  Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą
  , Europos Parlamentas
  ir
  Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai
  ,
  o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių
  ,
  kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose
  ; |
| --- | --- |

(17)

kad būtų galima papildyti Direktyvą 94/62/EB, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti aktus dėl
  skaičiavimo, ar pasiekti perdirbimo tikslai, taisyklių, tam tikrų išimčių, susijusių su didžiausiais leistinais sunkiųjų metalų kiekiais tam tikrose perdirbtose medžiagose, dėl pasikartojančių uždarosios ir kontroliuojamos grandinės gaminių, dėl pakuotės tipų, dėl duomenų rinkimo ir tvarkymo metodikos
  ir
  duomenų apie tai
  ,
  ar pasiekti perdirbimo tikslai, teikimo formos
  ,
  dėl pakuočių apibūdinimo paaiškinamųjų pavyzdžių sąrašo pakeitimų
  ir
  bet kokių techninių sunkumų, kylančių taikant šią direktyvą
  . Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis


  2016 m
  .
  balandžio 13 d.
   
  Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą
  , Europos Parlamentas
  ir
  Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai
  ,
  o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių
  ,
  kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose
  ;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 94/62/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai dėl
  12 straipsnio 3d dalies
  ir
  19 straipsnio
  . Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (16); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 94/62/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai dėl
  12 straipsnio 3d dalies
  ir
  19 straipsnio
  . Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (16);

| (18) | siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 94/62/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai dėl
  identifikavimo sistemos, susijusios su naudojamų pakuočių medžiagų rūšimi, derinimo su mokslo
  ir
  technikos pažanga
  . Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (16); |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 94/62/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai dėl
  identifikavimo sistemos, susijusios su naudojamų pakuočių medžiagų rūšimi, derinimo su mokslo
  ir
  technikos pažanga
  . Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (16);

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21a) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad griežti profesinės sveikatos ir saugos reikalavimai būtų nustatyti visiems Sąjungos darbuotojams laikantis esamų Sąjungos teisės aktų ir atsižvelgiant į konkrečią kai kuriuose gamybos, perdirbimo ir atliekų sektoriuose darbuotojų patiriamą riziką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21a)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad griežti profesinės sveikatos ir saugos reikalavimai būtų nustatyti visiems Sąjungos darbuotojams laikantis esamų Sąjungos teisės aktų ir atsižvelgiant į konkrečią kai kuriuose gamybos, perdirbimo ir atliekų sektoriuose darbuotojų patiriamą riziką;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos - 1 punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

1 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-1)

„2.   Šiuo tikslu direktyvoje nustatomos priemonės, skirtos svarbiausia tam, kad nebūtų gaminamos pakuočių atliekos ir būtų taikomi papildomi pagrindiniai principai – pakartotinis pakuočių naudojimas, perdirbimas ir kitos pakuočių atliekų utilizavimo formos, ir taip būtų sumažintas galutinis tokių šalintinų atliekų kiekis.“

| | „2.   Šiuo tikslu direktyvoje nustatomos priemonės, skirtos svarbiausia tam, kad nebūtų gaminamos pakuočių atliekos ir būtų taikomi papildomi pagrindiniai principai – pakartotinis pakuočių naudojimas, perdirbimas ir kitos pakuočių atliekų utilizavimo formos, ir taip būtų sumažintas galutinis tokių šalintinų atliekų kiekis
  siekiant prisidėti prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos.“ |
| --- | --- |

„2.   Šiuo tikslu direktyvoje nustatomos priemonės, skirtos svarbiausia tam, kad nebūtų gaminamos pakuočių atliekos ir būtų taikomi papildomi pagrindiniai principai – pakartotinis pakuočių naudojimas, perdirbimas ir kitos pakuočių atliekų utilizavimo formos, ir taip būtų sumažintas galutinis tokių šalintinų atliekų kiekis
  siekiant prisidėti prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos.“

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto b a papunktis (naujas)

Direktyva 94/62/EB

3 straipsnio 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | įterpiamas šis punktas:





  „2a.
     
  „biologinė pakuotė“ – tai pakuotė, pagaminta iš biologinės kilmės medžiagos, išskyrus geologinėse formacijose esančias ir (arba) iškastines medžiagas;“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

įterpiamas šis punktas:

įterpiamas šis punktas:

„2a.
     
  „biologinė pakuotė“ – tai pakuotė, pagaminta iš biologinės kilmės medžiagos, išskyrus geologinėse formacijose esančias ir (arba) iškastines medžiagas;“

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto c papunktis

Direktyva 94/62/EB

3 straipsnio 3–10 punktai

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | 3–10 punktai išbraukiami; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

3–10 punktai išbraukiami;

| c) | 3
  ir 4 ir 6
  –10 punktai išbraukiami; |
| --- | --- |

c)

3
  ir 4 ir 6
  –10 punktai išbraukiami;

ir 4 ir 6

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto d papunktis

Direktyva 94/62/EB

3 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „Taip pat taikomi šie Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnyje apibrėžti terminai: atliekos, atliekų gamintojas, atliekų turėtojas, atliekų tvarkymas, surinkimas, atskiras surinkimas, prevencija,
  pakartotinis naudojimas
  , apdorojimas, naudojimas,
  parengimas pakartotiniam naudojimui,
  perdirbimas, galutinis perdirbimo procesas ir šalinimas.“; | „Taip pat taikomi šie Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnyje apibrėžti terminai: atliekos, atliekų gamintojas, atliekų turėtojas, atliekų tvarkymas, surinkimas, atskiras surinkimas, prevencija,
  rūšiavimas, komunalinės atliekos, pramoninės ir komercinės atliekos
  , apdorojimas, naudojimas,
  perdirbimas, ekologiškas
  perdirbimas, galutinis perdirbimo procesas
  , šiukšlės
  ir šalinimas.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„Taip pat taikomi šie Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnyje apibrėžti terminai: atliekos, atliekų gamintojas, atliekų turėtojas, atliekų tvarkymas, surinkimas, atskiras surinkimas, prevencija,
  pakartotinis naudojimas
  , apdorojimas, naudojimas,
  parengimas pakartotiniam naudojimui,
  perdirbimas, galutinis perdirbimo procesas ir šalinimas.“;

pakartotinis naudojimas

parengimas pakartotiniam naudojimui,

„Taip pat taikomi šie Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnyje apibrėžti terminai: atliekos, atliekų gamintojas, atliekų turėtojas, atliekų tvarkymas, surinkimas, atskiras surinkimas, prevencija,
  rūšiavimas, komunalinės atliekos, pramoninės ir komercinės atliekos
  , apdorojimas, naudojimas,
  perdirbimas, ekologiškas
  perdirbimas, galutinis perdirbimo procesas
  , šiukšlės
  ir šalinimas.“;

rūšiavimas, komunalinės atliekos, pramoninės ir komercinės atliekos

perdirbimas, ekologiškas

, šiukšlės

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 94/62/EB

4 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „Tokios kitos priemonės gali būti nacionalinės programos, pagal didesnės gamintojo atsakomybės sistemas vykdomos iniciatyvos, kuriomis siekiama
  kuo labiau sumažinti pakuočių poveikį aplinkai
  , ar panašūs veiksmai, priimti, jei reikia, pasitarus su ekonominės veiklos vykdytojais ir skirti gausioms valstybėse narėse vykdomoms prevencijos iniciatyvoms sutelkti ir kuo geriau jomis pasinaudoti.
  Tos priemonės turi atitikti šios direktyvos tikslus, apibrėžtus 1 straipsnio 1 dalyje.“; | „Valstybės narės imasi priemonių siekdamos
  kuo labiau sumažinti pakuočių poveikį aplinkai
  ir prisidėti prie Direktyvos 2008/98/EB 9 straipsnio - 1 dalyje nustatytų atliekų prevencijos tikslų siekimo. Tokios priemonės gali apimti didesnę gamintojo atsakomybę, kaip apibrėžta 8 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje ir paskatas gaminti ir naudoti perdirbamą pakuotę
  . |
| | Valstybės narės imasi priemonių, kuriomis siekiama ilgalaikio neperdirbamų ir perteklinių pakuočių naudojimo sumažinimo. Tokios priemonės neturi kelti pavojaus higienai ir maisto saugai. |
| | Be to, valstybės narės gali imtis kitų priemonių, patvirtintų pasitarus su ekonominės veiklos vykdytojais, vartotojais bei aplinkosaugos organizacijomis, kurios skirtos gausioms valstybėse narėse vykdomoms prevencijos iniciatyvoms sutelkti ir kuo geriau jomis pasinaudoti. |
| | Tos priemonės turi atitikti šios direktyvos tikslus, apibrėžtus 1 straipsnio 1 dalyje. |
| | Valstybės narės tinkamomis ekonominėmis ir kitomis priemonėmis skatina laikytis atliekų hierarchijos. Tokios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytas priemones.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„Tokios kitos priemonės gali būti nacionalinės programos, pagal didesnės gamintojo atsakomybės sistemas vykdomos iniciatyvos, kuriomis siekiama
  kuo labiau sumažinti pakuočių poveikį aplinkai
  , ar panašūs veiksmai, priimti, jei reikia, pasitarus su ekonominės veiklos vykdytojais ir skirti gausioms valstybėse narėse vykdomoms prevencijos iniciatyvoms sutelkti ir kuo geriau jomis pasinaudoti.
  Tos priemonės turi atitikti šios direktyvos tikslus, apibrėžtus 1 straipsnio 1 dalyje.“;

„Tokios kitos priemonės gali būti nacionalinės programos, pagal didesnės gamintojo atsakomybės sistemas vykdomos iniciatyvos, kuriomis siekiama

, ar panašūs veiksmai, priimti, jei reikia, pasitarus su ekonominės veiklos vykdytojais ir skirti gausioms valstybėse narėse vykdomoms prevencijos iniciatyvoms sutelkti ir kuo geriau jomis pasinaudoti.

„Valstybės narės imasi priemonių siekdamos
  kuo labiau sumažinti pakuočių poveikį aplinkai
  ir prisidėti prie Direktyvos 2008/98/EB 9 straipsnio - 1 dalyje nustatytų atliekų prevencijos tikslų siekimo. Tokios priemonės gali apimti didesnę gamintojo atsakomybę, kaip apibrėžta 8 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje ir paskatas gaminti ir naudoti perdirbamą pakuotę
  .

„Valstybės narės imasi priemonių siekdamos

ir prisidėti prie Direktyvos 2008/98/EB 9 straipsnio - 1 dalyje nustatytų atliekų prevencijos tikslų siekimo. Tokios priemonės gali apimti didesnę gamintojo atsakomybę, kaip apibrėžta 8 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje ir paskatas gaminti ir naudoti perdirbamą pakuotę

Valstybės narės imasi priemonių, kuriomis siekiama ilgalaikio neperdirbamų ir perteklinių pakuočių naudojimo sumažinimo. Tokios priemonės neturi kelti pavojaus higienai ir maisto saugai.

Valstybės narės imasi priemonių, kuriomis siekiama ilgalaikio neperdirbamų ir perteklinių pakuočių naudojimo sumažinimo. Tokios priemonės neturi kelti pavojaus higienai ir maisto saugai.

Be to, valstybės narės gali imtis kitų priemonių, patvirtintų pasitarus su ekonominės veiklos vykdytojais, vartotojais bei aplinkosaugos organizacijomis, kurios skirtos gausioms valstybėse narėse vykdomoms prevencijos iniciatyvoms sutelkti ir kuo geriau jomis pasinaudoti.

Be to, valstybės narės gali imtis kitų priemonių, patvirtintų pasitarus su ekonominės veiklos vykdytojais, vartotojais bei aplinkosaugos organizacijomis, kurios skirtos gausioms valstybėse narėse vykdomoms prevencijos iniciatyvoms sutelkti ir kuo geriau jomis pasinaudoti.

Tos priemonės turi atitikti šios direktyvos tikslus, apibrėžtus 1 straipsnio 1 dalyje.

Valstybės narės tinkamomis ekonominėmis ir kitomis priemonėmis skatina laikytis atliekų hierarchijos. Tokios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytas priemones.“

Valstybės narės tinkamomis ekonominėmis ir kitomis priemonėmis skatina laikytis atliekų hierarchijos. Tokios priemonės gali apimti Direktyvos 2008/98/EB IVa priede nurodytas priemones.“

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 a punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

4 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

3.   
  Komisija atitinkamai
  pateikia pasiūlymus dėl priemonių stiprinti ir papildyti
  esminių
  reikalavimų vykdymą
  ir
  užtikrinti, kad naujos pakuotės būtų pateiktos į rinką tik tuo atveju, jeigu gamintojas ėmėsi visų būtinų priemonių sumažinti jų poveikį aplinkai, nepažeisdamas pakuotės esminių funkcijų.

| | „3.   
  Iki 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija
  pateikia pasiūlymus dėl
  esminių reikalavimų atnaujinimo,
  priemonių stiprinti ir papildyti
  šių
  reikalavimų vykdymą
  , siekiant
  užtikrinti, kad naujos pakuotės būtų pateiktos į rinką tik tuo atveju, jeigu gamintojas ėmėsi visų būtinų priemonių sumažinti jų poveikį aplinkai, nepažeisdamas pakuotės esminių funkcijų.
  Komisija, pasikonsultavusi su visais suinteresuotaisiais subjektais, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl reikalavimų atnaujinimo, visų pirma siekiant užtikrinti, kad pakuotės būtų projektuojamos taip, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti ir labai kokybiškai perdirbti.“ |
| --- | --- |

„3.   
  Iki 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija
  pateikia pasiūlymus dėl
  esminių reikalavimų atnaujinimo,
  priemonių stiprinti ir papildyti
  šių
  reikalavimų vykdymą
  , siekiant
  užtikrinti, kad naujos pakuotės būtų pateiktos į rinką tik tuo atveju, jeigu gamintojas ėmėsi visų būtinų priemonių sumažinti jų poveikį aplinkai, nepažeisdamas pakuotės esminių funkcijų.
  Komisija, pasikonsultavusi su visais suinteresuotaisiais subjektais, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl reikalavimų atnaujinimo, visų pirma siekiant užtikrinti, kad pakuotės būtų projektuojamos taip, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti ir labai kokybiškai perdirbti.“

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 b punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b) | 4 straipsnyje įterpiama ši dalis:





  „3a.
     
  Kai gyvavimo ciklo požiūriu tai laikoma naudinga aplinkai, valstybės narės skatina biologinių perdirbamų pakuočių ir biologiškai skaidomų kompostuojamų pakuočių panaudojimą, imdamosi šių priemonių:








  a) | skatina jas naudoti, be kita ko, pasitelkiant ekonomines priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b)

2b)

4 straipsnyje įterpiama ši dalis:

4 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„3a.
     
  Kai gyvavimo ciklo požiūriu tai laikoma naudinga aplinkai, valstybės narės skatina biologinių perdirbamų pakuočių ir biologiškai skaidomų kompostuojamų pakuočių panaudojimą, imdamosi šių priemonių:

a)

skatina jas naudoti, be kita ko, pasitelkiant ekonomines priemones;

| b) | gerina rinkos sąlygas tokioms medžiagoms; |
| --- | --- |

b)

gerina rinkos sąlygas tokioms medžiagoms;

| c) | peržiūri esamus teisės aktus, kuriais trukdoma naudoti tas medžiagas.“ |
| --- | --- |

c)

peržiūri esamus teisės aktus, kuriais trukdoma naudoti tas medžiagas.“

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 c punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

5 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2c) | 5 straipsnis papildomas šia antrašte:




  „Pakartotinis naudojimas“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2c)

2c)

5 straipsnis papildomas šia antrašte:

5 straipsnis papildomas šia antrašte:

„Pakartotinis naudojimas“

„Pakartotinis naudojimas“

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 d punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 d punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

5 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2d) | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2d)

2d)

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

Valstybės
  narės
  gali skatinti
  pakartotinio naudojimo sistemas tokių pakuočių, kurias, nepažeidžiant Sutarties, galima pakartotinai naudoti nekenkiant aplinkai.

Valstybės

gali skatinti

| | „1.   
  Valstybės
  narės
  pagal atliekų hierarchiją skatina
  pakartotinio naudojimo sistemas tokių pakuočių, kurias, nepažeidžiant Sutarties, galima pakartotinai naudoti nekenkiant aplinkai
  , nepažeidžiant maisto higienos ir vartotojų saugos
  .“ |
| --- | --- |

„1.   
  Valstybės
  narės
  pagal atliekų hierarchiją skatina
  pakartotinio naudojimo sistemas tokių pakuočių, kurias, nepažeidžiant Sutarties, galima pakartotinai naudoti nekenkiant aplinkai
  , nepažeidžiant maisto higienos ir vartotojų saugos
  .“

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 e punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 e punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

5 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2e) | 5 straipsnis papildomas šia dalimi:





  „1a.
     
  Valstybės narės turi siekti šių pakartotinio pakuočių naudojimo tikslų:








  a) | ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. turi būti pakartotinai naudojama mažiausiai 5 proc. visų pakuočių atliekų svorio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2e)

2e)

5 straipsnis papildomas šia dalimi:

5 straipsnis papildomas šia dalimi:

„1a.
     
  Valstybės narės turi siekti šių pakartotinio pakuočių naudojimo tikslų:

a)

ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. turi būti pakartotinai naudojama mažiausiai 5 proc. visų pakuočių atliekų svorio;

| b) | ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. turi būti pakartotinai naudojama mažiausiai 10 proc. visų pakuočių atliekų svorio.“ |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. turi būti pakartotinai naudojama mažiausiai 10 proc. visų pakuočių atliekų svorio.“

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 f punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 f punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

5 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2f) | 5 straipsnis papildomas šia dalimi:





  „1b.
     
  Valstybės narės, siekdamos paskatinti pakartotinai naudoti pakuotes, gali imtis, be kita ko, šių priemonių:








  — | naudoti užstato už daugkartines pakuotes grąžinimo sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2f)

2f)

5 straipsnis papildomas šia dalimi:

5 straipsnis papildomas šia dalimi:

„1b.
     
  Valstybės narės, siekdamos paskatinti pakartotinai naudoti pakuotes, gali imtis, be kita ko, šių priemonių:

—

naudoti užstato už daugkartines pakuotes grąžinimo sistemas;

| — | nustatyti minimalią kiekvienais metais į rinką pateikiamų vienam pakuočių srautui tenkančią daugkartinių pakuočių procentinę dalį; |
| --- | --- |

—

nustatyti minimalią kiekvienais metais į rinką pateikiamų vienam pakuočių srautui tenkančią daugkartinių pakuočių procentinę dalį;

| — | teikti tinkamas ekonomines paskatas daugkartinių pakuočių gamintojams.“ |
| --- | --- |

—

teikti tinkamas ekonomines paskatas daugkartinių pakuočių gamintojams.“

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 g punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 2 g punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

5 straipsnio 1 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2 g) | 5 straipsnis papildomas šia dalimi:





  1c.
     
  Pakuotės ir pakartotinai panaudotos pakuotės, surinktos pagal užstato ir supirkimo sistemas, gali būti užskaitytos siekiant prevencijos tikslų, nustatytų nacionalinėse prevencijos programose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2 g)

2 g)

5 straipsnis papildomas šia dalimi:

5 straipsnis papildomas šia dalimi:

1c.
     
  Pakuotės ir pakartotinai panaudotos pakuotės, surinktos pagal užstato ir supirkimo sistemas, gali būti užskaitytos siekiant prevencijos tikslų, nustatytų nacionalinėse prevencijos programose.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto a papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto a papunktis

Direktyva 94/62/EB

9 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | antraštė pakeičiama žodžių junginiu „Naudojimas
  , pakartotinis naudojimas
  ir perdirbimas“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

antraštė pakeičiama žodžių junginiu „Naudojimas
  , pakartotinis naudojimas
  ir perdirbimas“;

, pakartotinis naudojimas

| a) | antraštė pakeičiama žodžių junginiu „Naudojimas ir perdirbimas“; |
| --- | --- |

a)

antraštė pakeičiama žodžių junginiu „Naudojimas ir perdirbimas“;

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto a a papunktis (naujas)

Direktyva 94/62/EB

Article 6 – paragraph - 1 (new)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 6 straipsnyje įterpiama ši - 1 dalis:





  „-1.
     
  Valstybės narės taiko visų pakuočių medžiagų rūšiavimo sistemas.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

6 straipsnyje įterpiama ši - 1 dalis:

6 straipsnyje įterpiama ši - 1 dalis:

„-1.
     
  Valstybės narės taiko visų pakuočių medžiagų rūšiavimo sistemas.“

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto b papunktis

Direktyva 94/62/EB

6 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. mažiausiai
  65
  % visų pakuočių atliekų svorio bus
  parengiama pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. mažiausiai
  65
  % visų pakuočių atliekų svorio bus
  parengiama pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbama;

65

parengiama pakartotiniam naudojimui ir

| f) | ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. mažiausiai
  70
  % visų
  susidariusių
  pakuočių atliekų svorio bus perdirbama; |
| --- | --- |

f)

ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. mažiausiai
  70
  % visų
  susidariusių
  pakuočių atliekų svorio bus perdirbama;

70

susidariusių

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto b papunktis

Direktyva 94/62/EB

6 straipsnio 1 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. bus pasiekti šie minimalūs toliau nurodytų pakuočių atliekose esančių medžiagų
  parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbimo tikslai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. bus pasiekti šie minimalūs toliau nurodytų pakuočių atliekose esančių medžiagų
  parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbimo tikslai:

parengimo pakartotiniam naudojimui ir

| g) | ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. bus pasiekti šie minimalūs toliau nurodytų pakuočių atliekose esančių medžiagų perdirbimo tikslai: |
| --- | --- |

g)

ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. bus pasiekti šie minimalūs toliau nurodytų pakuočių atliekose esančių medžiagų perdirbimo tikslai:

| | i) | 55
  % plastiko svorio; |
| --- | --- | --- |

i)

55
  % plastiko svorio;

55

| | i) | 60
  % plastiko svorio; |
| --- | --- | --- |

i)

60
  % plastiko svorio;

60

| | ii) | 60
  % medienos svorio; |
| --- | --- | --- |

ii)

60
  % medienos svorio;

60

| | ii) | 65
  % medienos svorio; |
| --- | --- | --- |

ii)

65
  % medienos svorio;

65

| | iii) | 75
  % juodųjų metalų svorio; |
| --- | --- | --- |

iii)

75
  % juodųjų metalų svorio;

75

| | iii) | 80
  % juodųjų metalų svorio; |
| --- | --- | --- |

iii)

80
  % juodųjų metalų svorio;

80

| | iv) | 75
  % aliuminio svorio; |
| --- | --- | --- |

iv)

75
  % aliuminio svorio;

75

| | iv) | 80
  % aliuminio svorio; |
| --- | --- | --- |

iv)

80
  % aliuminio svorio;

80

| | v) | 75
  % stiklo svorio; |
| --- | --- | --- |

v)

75
  % stiklo svorio;

75

| | v) | 80
  % stiklo svorio; |
| --- | --- | --- |

v)

80
  % stiklo svorio;

80

| | vi) | 75
  % popieriaus ir kartono svorio; |
| --- | --- | --- |

vi)

75
  % popieriaus ir kartono svorio;

75

| | vi) | 90
  % popieriaus ir kartono svorio; |
| --- | --- | --- |

vi)

90
  % popieriaus ir kartono svorio;

90

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto b papunktis

Direktyva 94/62/EB

6 straipsnio 1 dalies h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. mažiausiai
  75
  % visų pakuočių atliekų svorio bus
  parengiama pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

h)

ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. mažiausiai
  75
  % visų pakuočių atliekų svorio bus
  parengiama pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbama;

75

parengiama pakartotiniam naudojimui ir

| h) | ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. mažiausiai
  80
  % visų
  susidariusių
  pakuočių atliekų svorio bus perdirbama; |
| --- | --- |

h)

ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. mažiausiai
  80
  % visų
  susidariusių
  pakuočių atliekų svorio bus perdirbama;

80

susidariusių

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto b papunktis

Direktyva 94/62/EB

6 straipsnio 1 dalies i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. bus pasiekti šie minimalūs toliau nurodytų pakuočių atliekose esančių medžiagų
  parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbimo tikslai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. bus pasiekti šie minimalūs toliau nurodytų pakuočių atliekose esančių medžiagų
  parengimo pakartotiniam naudojimui ir
  perdirbimo tikslai:

parengimo pakartotiniam naudojimui ir

| i) | ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. bus pasiekti šie minimalūs toliau nurodytų pakuočių atliekose esančių medžiagų perdirbimo tikslai: |
| --- | --- |

i)

ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. bus pasiekti šie minimalūs toliau nurodytų pakuočių atliekose esančių medžiagų perdirbimo tikslai:

| | i) | 75
  % medienos svorio; |
| --- | --- | --- |

i)

75
  % medienos svorio;

75

| | i) | 80
  % medienos svorio; |
| --- | --- | --- |

i)

80
  % medienos svorio;

80

| | ii) | 85
  % juodųjų metalų svorio; |
| --- | --- | --- |

ii)

85
  % juodųjų metalų svorio;

85

| | ii) | 90
  % juodųjų metalų svorio; |
| --- | --- | --- |

ii)

90
  % juodųjų metalų svorio;

90

| | iii) | 85
  % aliuminio svorio; |
| --- | --- | --- |

iii)

85
  % aliuminio svorio;

85

| | iii) | 90
  % aliuminio svorio; |
| --- | --- | --- |

iii)

90
  % aliuminio svorio;

90

| | iv) | 85
  % stiklo svorio; |
| --- | --- | --- |

iv)

85
  % stiklo svorio;

85

| | iv) | 90
  % stiklo svorio; |
| --- | --- | --- |

iv)

90
  % stiklo svorio;

90

| | v) | 85 % popieriaus ir kartono svorio.“; |
| --- | --- | --- |

v)

85 % popieriaus ir kartono svorio.“;

85 % popieriaus ir kartono svorio.“;

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto c papunktis

Direktyva 94/62/EB

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Pakuočių atliekas, kurios išsiunčiamos į kitą valstybę narę, kad joje būtų
  parengtos pakartotiniam naudojimui,
  perdirbamos
  ar naudojamos kaip užpildas
  , į 1 dalies f–i punktuose nustatytų tikslų įgyvendinimo rodiklius gali įskaičiuoti tik tas atliekas surinkusi valstybė narė. | 3.   Pakuočių atliekas, kurios išsiunčiamos į kitą valstybę narę, kad joje būtų perdirbamos, į 1 dalies f–i punktuose nustatytų tikslų įgyvendinimo rodiklius gali įskaičiuoti tik tas atliekas surinkusi valstybė narė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Pakuočių atliekas, kurios išsiunčiamos į kitą valstybę narę, kad joje būtų
  parengtos pakartotiniam naudojimui,
  perdirbamos
  ar naudojamos kaip užpildas
  , į 1 dalies f–i punktuose nustatytų tikslų įgyvendinimo rodiklius gali įskaičiuoti tik tas atliekas surinkusi valstybė narė.

3.   Pakuočių atliekas, kurios išsiunčiamos į kitą valstybę narę, kad joje būtų perdirbamos, į 1 dalies f–i punktuose nustatytų tikslų įgyvendinimo rodiklius gali įskaičiuoti tik tas atliekas surinkusi valstybė narė.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto c a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto c a papunktis (naujas)

Direktyva 94/62/EB

6 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | 6 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

6 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

6 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

4.   
  Tam tikrais atvejais
  valstybės narės skatina medžiagų, gautų perdirbus pakuočių atliekas, panaudojimą pakuočių ir kitų gaminių gamybai:

„4.   
  Kai gyvavimo ciklo požiūriu tai laikoma naudinga aplinkai ir atitinka atliekų hierarchiją,
  valstybės narės skatina medžiagų, gautų perdirbus pakuočių atliekas, panaudojimą pakuočių ir kitų gaminių gamybai
  , imdamosi šių priemonių
  :

| a) | pagerinus
  rinkos sąlygas tokioms medžiagoms; |
| --- | --- |

a)

pagerinus
  rinkos sąlygas tokioms medžiagoms;

pagerinus

| a) | pagerindamos
  rinkos sąlygas tokioms medžiagoms; |
| --- | --- |

a)

pagerindamos
  rinkos sąlygas tokioms medžiagoms;

pagerindamos

| b) | peržiūrint
  esamus reglamentus,
  kad būtų užkirstas
  kelias tokių medžiagų naudojimui. |
| --- | --- |

b)

peržiūrint
  esamus reglamentus,
  kad būtų užkirstas
  kelias tokių medžiagų naudojimui.

peržiūrint

kad būtų užkirstas

| b) | peržiūrėdamos
  esamus reglamentus,
  kuriais užkertamas
  kelias tokių medžiagų naudojimui; |
| --- | --- |

b)

peržiūrėdamos
  esamus reglamentus,
  kuriais užkertamas
  kelias tokių medžiagų naudojimui;

peržiūrėdamos

kuriais užkertamas

| ba) | naudodamosi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis, kuriomis būtų skatinama naudoti perdirbtas žaliavas, pvz., produktų perdirbtos medžiagos kiekiu grindžiamos paskatos ir tvarumo kriterijų taikymas vykdant viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

ba)

naudodamosi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis, kuriomis būtų skatinama naudoti perdirbtas žaliavas, pvz., produktų perdirbtos medžiagos kiekiu grindžiamos paskatos ir tvarumo kriterijų taikymas vykdant viešuosius pirkimus;

naudodamosi tinkamomis ekonominėmis priemonėmis, kuriomis būtų skatinama naudoti perdirbtas žaliavas, pvz., produktų perdirbtos medžiagos kiekiu grindžiamos paskatos ir tvarumo kriterijų taikymas vykdant viešuosius pirkimus;

| bb) | skatindamos naudoti medžiagas, kurios, jas perdirbus, nekelia pavojaus žmonių sveikatai, kai yra perdirbamos į su maistu besiliečiančias medžiagas.“ |
| --- | --- |

bb)

skatindamos naudoti medžiagas, kurios, jas perdirbus, nekelia pavojaus žmonių sveikatai, kai yra perdirbamos į su maistu besiliečiančias medžiagas.“

skatindamos naudoti medžiagas, kurios, jas perdirbus, nekelia pavojaus žmonių sveikatai, kai yra perdirbamos į su maistu besiliečiančias medžiagas.“

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto d papunktis

Direktyva 94/62/EB

6 straipsnio 5, 8 ir 9 dalys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | 5
  , 8
  ir 9 dalys išbraukiamos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

5
  , 8
  ir 9 dalys išbraukiamos;

, 8

| d) | 5 ir 9 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

d)

5 ir 9 dalys išbraukiamos;

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto d a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto d a papunktis (naujas)

Direktyva 94/62/EB

6 straipsnio 8 dalys

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | 8 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

8 dalis pakeičiama taip:

8 dalis pakeičiama taip:

8.   
  Komisija kuo greičiau, bet ne vėliau kaip 2005 m. birželio 30 d., pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie pažangą, pasiektą įgyvendinant šią direktyvą, ir jos poveikį aplinkai, taip pat vidaus rinkos veikimą. Ataskaitoje atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės atskiras aplinkybes. Ji apima:

„8.   
  Tuo tikslu Komisija iki 2024 m. gruodžio 31 d. išnagrinėja 6 straipsnyje išdėstytus tikslus ir jų įgyvendinimo pažangą, atsižvelgdama į valstybių narių pažangiausią praktiką ir šiems tikslams pasiekti panaudotas priemones.

Komisija savo vertinime svarsto galimybę nustatyti:

Komisija savo vertinime svarsto galimybę nustatyti:

| a) | esminių reikalavimų veiksmingumo, įgyvendinimo ir vykdymo vertinimą; |
| --- | --- |

a)

esminių reikalavimų veiksmingumo, įgyvendinimo ir vykdymo vertinimą;

esminių reikalavimų veiksmingumo, įgyvendinimo ir vykdymo vertinimą;

| a) | kitiems atliekų srautams taikomus tikslus; |
| --- | --- |

a)

kitiems atliekų srautams taikomus tikslus;

kitiems atliekų srautams taikomus tikslus;

| b) | papildomas prevencijos priemones kuo didesniam pakuočių poveikiui aplinkai sumažinti, nepažeidžiant jos esminių funkcijų; |
| --- | --- |

b)

papildomas prevencijos priemones kuo didesniam pakuočių poveikiui aplinkai sumažinti, nepažeidžiant jos esminių funkcijų;

papildomas prevencijos priemones kuo didesniam pakuočių poveikiui aplinkai sumažinti, nepažeidžiant jos esminių funkcijų;

| b) | atskirus buitinių pakuočių atliekų ir komercinių bei pramoninių pakuočių atliekų tikslus. |
| --- | --- |

b)

atskirus buitinių pakuočių atliekų ir komercinių bei pramoninių pakuočių atliekų tikslus.

atskirus buitinių pakuočių atliekų ir komercinių bei pramoninių pakuočių atliekų tikslus.

| c) | galimą pakuočių aplinkos indikatoriaus parengimą, kad pakuočių atliekų prevencija taptų paprastesnė ir veiksmingesnė; |
| --- | --- |

c)

galimą pakuočių aplinkos indikatoriaus parengimą, kad pakuočių atliekų prevencija taptų paprastesnė ir veiksmingesnė;

galimą pakuočių aplinkos indikatoriaus parengimą, kad pakuočių atliekų prevencija taptų paprastesnė ir veiksmingesnė;

Tuo tikslu Komisija parengia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir juos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.“

Tuo tikslu Komisija parengia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir juos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.“

| d) | pakuočių atliekų prevencijos planus; |
| --- | --- |

d)

pakuočių atliekų prevencijos planus;

pakuočių atliekų prevencijos planus;

| e) | pakartotinio naudojimo skatinimą, o svarbiausia – pakartotinio panaudojimo bei perdirbimo išlaidų ir naudos palyginimą; |
| --- | --- |

e)

pakartotinio naudojimo skatinimą, o svarbiausia – pakartotinio panaudojimo bei perdirbimo išlaidų ir naudos palyginimą;

pakartotinio naudojimo skatinimą, o svarbiausia – pakartotinio panaudojimo bei perdirbimo išlaidų ir naudos palyginimą;

| f) | gamintojo atsakomybę, įskaitant jos finansinius aspektus; |
| --- | --- |

f)

gamintojo atsakomybę, įskaitant jos finansinius aspektus;

gamintojo atsakomybę, įskaitant jos finansinius aspektus;

| g) | pastangas toliau mažinti, o kai kuriais atvejais – laipsniškai iki 2010 m. nutraukti sunkiųjų metalų ir kitų pavojingų medžiagų naudojimą pakuotėmis. |
| --- | --- |

g)

pastangas toliau mažinti, o kai kuriais atvejais – laipsniškai iki 2010 m. nutraukti sunkiųjų metalų ir kitų pavojingų medžiagų naudojimą pakuotėmis.

pastangas toliau mažinti, o kai kuriais atvejais – laipsniškai iki 2010 m. nutraukti sunkiųjų metalų ir kitų pavojingų medžiagų naudojimą pakuotėmis.

Prie šios ataskaitos atitinkamai pridedami pasiūlymai pataisyti šios direktyvos susijusias nuostatas, nebent iki to laiko tokie pasiūlymai buvo pateikti.

Prie šios ataskaitos atitinkamai pridedami pasiūlymai pataisyti šios direktyvos susijusias nuostatas, nebent iki to laiko tokie pasiūlymai buvo pateikti.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Direktyva 94/62/EB

6a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „1.   Skaičiuojant, ar 6 straipsnio 1 dalies f–i punktuose nustatyti tikslai pasiekti, | „1.   Skaičiuojant, ar 6 straipsnio 1 dalies f–i punktuose nustatyti tikslai pasiekti,
  perdirbtų pakuočių atliekų svoriu bus laikomas į galutinį perdirbimo procesą perduodamų atliekų svoris tais metais; |
| a) | perdirbtų pakuočių atliekų svoris – tai į galutinį perdirbimo procesą perduodamų atliekų svoris; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„1.   Skaičiuojant, ar 6 straipsnio 1 dalies f–i punktuose nustatyti tikslai pasiekti,

„1.   Skaičiuojant, ar 6 straipsnio 1 dalies f–i punktuose nustatyti tikslai pasiekti,
  perdirbtų pakuočių atliekų svoriu bus laikomas į galutinį perdirbimo procesą perduodamų atliekų svoris tais metais;

a)

perdirbtų pakuočių atliekų svoris – tai į galutinį perdirbimo procesą perduodamų atliekų svoris;

perdirbtų pakuočių atliekų svoris – tai į galutinį perdirbimo procesą perduodamų atliekų svoris;

| b) | pakartotiniam naudojimui parengtų pakuočių atliekų svoris – tai pakuočių atliekų, kurias regeneravo arba surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas ir su kuriomis atliktos visos reikiamos tikrinimo, valymo ir taisymo operacijos, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti be jokio tolesnio rūšiavimo ar išankstinio apdirbimo; |
| --- | --- |

b)

pakartotiniam naudojimui parengtų pakuočių atliekų svoris – tai pakuočių atliekų, kurias regeneravo arba surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas ir su kuriomis atliktos visos reikiamos tikrinimo, valymo ir taisymo operacijos, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti be jokio tolesnio rūšiavimo ar išankstinio apdirbimo;

pakartotiniam naudojimui parengtų pakuočių atliekų svoris – tai pakuočių atliekų, kurias regeneravo arba surinko pripažintas parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojas ir su kuriomis atliktos visos reikiamos tikrinimo, valymo ir taisymo operacijos, kad jas būtų galima pakartotinai naudoti be jokio tolesnio rūšiavimo ar išankstinio apdirbimo;

| c) | valstybės narės gali įtraukti produktus ir sudėtines dalis, kurias pakartotiniam naudojimui parengia pripažinti parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojai arba kurios pakartotiniam naudojimui parengiamos taikant užstato ir supirkimo sistemas. Skaičiuodamos patikslintą pakartotiniam naudojimui parengtų ir perdirbtų pakuočių atliekų procentinę dalį, kuri patikslinama atsižvelgiant į pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudėtinių dalių svorį, valstybės narės naudoja patikrintus veiklos vykdytojų pateiktus duomenis ir taiko IV priede pateiktą formulę. |
| --- | --- |

c)

valstybės narės gali įtraukti produktus ir sudėtines dalis, kurias pakartotiniam naudojimui parengia pripažinti parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojai arba kurios pakartotiniam naudojimui parengiamos taikant užstato ir supirkimo sistemas. Skaičiuodamos patikslintą pakartotiniam naudojimui parengtų ir perdirbtų pakuočių atliekų procentinę dalį, kuri patikslinama atsižvelgiant į pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudėtinių dalių svorį, valstybės narės naudoja patikrintus veiklos vykdytojų pateiktus duomenis ir taiko IV priede pateiktą formulę.

valstybės narės gali įtraukti produktus ir sudėtines dalis, kurias pakartotiniam naudojimui parengia pripažinti parengimo pakartotiniam naudojimui veiklos vykdytojai arba kurios pakartotiniam naudojimui parengiamos taikant užstato ir supirkimo sistemas. Skaičiuodamos patikslintą pakartotiniam naudojimui parengtų ir perdirbtų pakuočių atliekų procentinę dalį, kuri patikslinama atsižvelgiant į pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudėtinių dalių svorį, valstybės narės naudoja patikrintus veiklos vykdytojų pateiktus duomenis ir taiko IV priede pateiktą formulę.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Direktyva 94/62/EB

6a straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija paprašo Europos standartizacijos organizacijų parengti Europos kokybės standartus, taikomus į galutinio perdirbimo etapą patenkančių atliekų medžiagoms ir antrinėms žaliavoms, ypač plastikui, remiantis geriausiais turimais praktikos pavyzdžiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija paprašo Europos standartizacijos organizacijų parengti Europos kokybės standartus, taikomus į galutinio perdirbimo etapą patenkančių atliekų medžiagoms ir antrinėms žaliavoms, ypač plastikui, remiantis geriausiais turimais praktikos pavyzdžiais.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Direktyva 94/62/EB

6a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Siekdama užtikrinti, kad 1 dalies
  b ir c punktų ir IV priedo
  taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 21a straipsnį, kuriais
  nustato
  būtinuosius kokybės ir veiklos reikalavimus, taikomus nustatant
  pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui
  veiklos vykdytojus
  ir užstato ir supirkimo sistemas
  , įskaitant konkrečias duomenų rinkimo, patikros ir ataskaitų teikimo taisykles. | 2.   Siekdama užtikrinti, kad 1 dalies taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 21a straipsnį, kuriais
  papildoma ši direktyva nustatant
  būtinuosius kokybės ir veiklos reikalavimus, taikomus nustatant
  galutinio perdirbimo
  veiklos vykdytojus, įskaitant konkrečias duomenų rinkimo
  , atsekamumo
  , patikros ir ataskaitų teikimo taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Siekdama užtikrinti, kad 1 dalies
  b ir c punktų ir IV priedo
  taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 21a straipsnį, kuriais
  nustato
  būtinuosius kokybės ir veiklos reikalavimus, taikomus nustatant
  pripažintus parengimo pakartotiniam naudojimui
  veiklos vykdytojus
  ir užstato ir supirkimo sistemas
  , įskaitant konkrečias duomenų rinkimo, patikros ir ataskaitų teikimo taisykles.

2.   Siekdama užtikrinti, kad 1 dalies taikymo sąlygos būtų vienodos, Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 21a straipsnį, kuriais
  papildoma ši direktyva nustatant
  būtinuosius kokybės ir veiklos reikalavimus, taikomus nustatant
  galutinio perdirbimo
  veiklos vykdytojus, įskaitant konkrečias duomenų rinkimo
  , atsekamumo
  , patikros ir ataskaitų teikimo taisykles.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Direktyva 94/62/EB

6a straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija nagrinėja galimybes, kaip supaprastinti ataskaitų apie kombinuotas pakuotes teikimą laikantis šioje direktyvoje nustatytų įpareigojimų, ir, prireikus, siūlo priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija nagrinėja galimybes, kaip supaprastinti ataskaitų apie kombinuotas pakuotes teikimą laikantis šioje direktyvoje nustatytų įpareigojimų, ir, prireikus, siūlo priemones.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Direktyva 94/62/EB

6a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Nukrypstant nuo 1 dalies, atliekų, su kuriomis atlikta bet kuri rūšiavimo operacija, svoris gali būti deklaruojamas kaip perdirbtų pakuočių atliekų svoris, jeigu: | Išbraukta. |
| a) | tokios atliekos siunčiamos galutinai perdirbti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Nukrypstant nuo 1 dalies, atliekų, su kuriomis atlikta bet kuri rūšiavimo operacija, svoris gali būti deklaruojamas kaip perdirbtų pakuočių atliekų svoris, jeigu:

Išbraukta.

Išbraukta.

a)

tokios atliekos siunčiamos galutinai perdirbti;

tokios atliekos siunčiamos galutinai perdirbti;

| b) | medžiagų, kurios nebus galutinai perdirbtos ir kurios šalinamos arba naudojamos energijai gauti, dalis yra ne didesnė kaip 10 % bendro perdirbamų atliekų svorio. |
| --- | --- |

b)

medžiagų, kurios nebus galutinai perdirbtos ir kurios šalinamos arba naudojamos energijai gauti, dalis yra ne didesnė kaip 10 % bendro perdirbamų atliekų svorio.

medžiagų, kurios nebus galutinai perdirbtos ir kurios šalinamos arba naudojamos energijai gauti, dalis yra ne didesnė kaip 10 % bendro perdirbamų atliekų svorio.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Direktyva 94/62/EB

6a straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Valstybės
  narės sukuria veiksmingą kokybės kontrolės ir
  pakuočių
  atliekų atsekamumo sistemą, kad užtikrintų,
  jog laikomasi 3 dalies a ir b punktuose
  nustatytų
  sąlygų
  . Sistemą gali sudaryti pagal Direktyvos 2008/98/EB 35 straipsnio 4 dalį sukurti elektroniniai registrai, rūšiuotų atliekų kokybės reikalavimų techninės specifikacijos arba bet kuri kita lygiavertė priemonė, kuria užtikrinama, kad surinkti duomenys apie perdirbtas atliekas būtų patikimi ir tikslūs. | 4.   
  Laikydamosi deleguotųjų aktų, priimtų pagal 2 dalies nuostatas, valstybės
  narės sukuria veiksmingą kokybės kontrolės ir
  komunalinių
  atliekų atsekamumo sistemą, kad užtikrintų,
  kad būtų laikomasi 1 dalyje
  nustatytų
  taisyklių
  . Sistemą gali sudaryti pagal Direktyvos 2008/98/EB 35 straipsnio 4 dalį sukurti elektroniniai registrai, rūšiuotų atliekų kokybės reikalavimų techninės specifikacijos arba bet kuri kita lygiavertė priemonė, kuria užtikrinama, kad surinkti duomenys apie perdirbtas atliekas būtų patikimi ir tikslūs.
  Valstybės narės praneša Komisijai apie pasirinktą kokybės kontrolės ir atsekamumo sistemą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Valstybės
  narės sukuria veiksmingą kokybės kontrolės ir
  pakuočių
  atliekų atsekamumo sistemą, kad užtikrintų,
  jog laikomasi 3 dalies a ir b punktuose
  nustatytų
  sąlygų
  . Sistemą gali sudaryti pagal Direktyvos 2008/98/EB 35 straipsnio 4 dalį sukurti elektroniniai registrai, rūšiuotų atliekų kokybės reikalavimų techninės specifikacijos arba bet kuri kita lygiavertė priemonė, kuria užtikrinama, kad surinkti duomenys apie perdirbtas atliekas būtų patikimi ir tikslūs.

4.   
  Laikydamosi deleguotųjų aktų, priimtų pagal 2 dalies nuostatas, valstybės
  narės sukuria veiksmingą kokybės kontrolės ir
  komunalinių
  atliekų atsekamumo sistemą, kad užtikrintų,
  kad būtų laikomasi 1 dalyje
  nustatytų
  taisyklių
  . Sistemą gali sudaryti pagal Direktyvos 2008/98/EB 35 straipsnio 4 dalį sukurti elektroniniai registrai, rūšiuotų atliekų kokybės reikalavimų techninės specifikacijos arba bet kuri kita lygiavertė priemonė, kuria užtikrinama, kad surinkti duomenys apie perdirbtas atliekas būtų patikimi ir tikslūs.
  Valstybės narės praneša Komisijai apie pasirinktą kokybės kontrolės ir atsekamumo sistemą.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

Direktyva 94/62/EB

6a straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Skaičiuodamos, ar 6 straipsnio 1 dalies f–i punktuose nustatyti tikslai yra įgyvendinti, valstybės narės gali įskaičiuoti vykdant deginimą
  perdirbtų metalų
  kiekį, proporcingą sudegintų pakuočių atliekų kiekiui, jei perdirbti metalai atitinka tam tikrus kokybės reikalavimus. Valstybės narės naudojasi bendra pagal Direktyvos 2008/98/EB 11a straipsnio 6 dalį sukurta metodika. | 5.   Skaičiuodamos, ar 6 straipsnio 1 dalies f–i punktuose nustatyti tikslai yra įgyvendinti, valstybės narės gali įskaičiuoti
  metalų, perdirbtų kartu
  vykdant deginimą
  ar bendrą deginimą,
  kiekį,
  tik jei prieš deginimą atliekos buvo surūšiuotos, arba jei buvo laikytasi įpareigojimo įdiegti atskiro popieriaus, metalo, plastiko, stiklo ir biologinių atliekų surinkimo sistemą,
  proporcingą
  sudegintų ar kartu
  sudegintų pakuočių atliekų kiekiui, jei perdirbti metalai atitinka tam tikrus kokybės reikalavimus. Valstybės narės naudojasi bendra pagal Direktyvos 2008/98/EB 11a straipsnio 6 dalį sukurta metodika. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Skaičiuodamos, ar 6 straipsnio 1 dalies f–i punktuose nustatyti tikslai yra įgyvendinti, valstybės narės gali įskaičiuoti vykdant deginimą
  perdirbtų metalų
  kiekį, proporcingą sudegintų pakuočių atliekų kiekiui, jei perdirbti metalai atitinka tam tikrus kokybės reikalavimus. Valstybės narės naudojasi bendra pagal Direktyvos 2008/98/EB 11a straipsnio 6 dalį sukurta metodika.

5.   Skaičiuodamos, ar 6 straipsnio 1 dalies f–i punktuose nustatyti tikslai yra įgyvendinti, valstybės narės gali įskaičiuoti
  metalų, perdirbtų kartu
  vykdant deginimą
  ar bendrą deginimą,
  kiekį,
  tik jei prieš deginimą atliekos buvo surūšiuotos, arba jei buvo laikytasi įpareigojimo įdiegti atskiro popieriaus, metalo, plastiko, stiklo ir biologinių atliekų surinkimo sistemą,
  proporcingą
  sudegintų ar kartu
  sudegintų pakuočių atliekų kiekiui, jei perdirbti metalai atitinka tam tikrus kokybės reikalavimus. Valstybės narės naudojasi bendra pagal Direktyvos 2008/98/EB 11a straipsnio 6 dalį sukurta metodika.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

Direktyva 94/62/EB

6b straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | geriausios praktikos, kuri taikoma visoje Sąjungoje ir kuria remiantis galima sėkmingai siekti tikslų, pavyzdžiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

geriausios praktikos, kuri taikoma visoje Sąjungoje ir kuria remiantis galima sėkmingai siekti tikslų, pavyzdžiai.

geriausios praktikos, kuri taikoma visoje Sąjungoje ir kuria remiantis galima sėkmingai siekti tikslų, pavyzdžiai.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

Direktyva 94/62/EB

6b straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Prireikus 1 dalyje nurodytose ataskaitose nagrinėjama, kaip įgyvendinami kiti, nei 1 dalyje nurodyti šios direktyvos reikalavimai, pavyzdžiui, atliekų prevencijos programų tikslų pasiekimo prognozės ir pašalintų arba energijos gamybai panaudotų komunalinių atliekų procentinė dalis ir vienam gyventojui tenkantis kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Prireikus 1 dalyje nurodytose ataskaitose nagrinėjama, kaip įgyvendinami kiti, nei 1 dalyje nurodyti šios direktyvos reikalavimai, pavyzdžiui, atliekų prevencijos programų tikslų pasiekimo prognozės ir pašalintų arba energijos gamybai panaudotų komunalinių atliekų procentinė dalis ir vienam gyventojui tenkantis kiekis.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

7 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | 7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)

5a)

7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   
  Valstybės
  narės imasi reikiamų priemonių garantuoti, kad būtų sudarytos sistemos,
  kurios užtikrintų
  :

„1.   
  Kad pasiektų šioje direktyvoje nustatytus tikslus, valstybės
  narės imasi reikiamų priemonių garantuoti, kad būtų sudarytos sistemos,
  kuriomis būtų užtikrinama ir skatinama
  :

| a) | kad panaudotos pakuotės ir (ar) pakuočių atliekos bus grąžinamos ir (ar) surenkamos iš vartotojų, kitų galutinių naudotojų ar iš atliekų srauto ir joms bus pritaikyti tinkamiausi atliekų tvarkymo būdai; |
| --- | --- |

a)

kad panaudotos pakuotės ir (ar) pakuočių atliekos bus grąžinamos ir (ar) surenkamos iš vartotojų, kitų galutinių naudotojų ar iš atliekų srauto ir joms bus pritaikyti tinkamiausi atliekų tvarkymo būdai;

| a) | kad panaudotos pakuotės ir (ar) pakuočių atliekos bus grąžinamos ir (ar) surenkamos iš vartotojų, kitų galutinių naudotojų ar iš atliekų srauto ir joms bus pritaikyti tinkamiausi atliekų tvarkymo būdai; |
| --- | --- |

a)

kad panaudotos pakuotės ir (ar) pakuočių atliekos bus grąžinamos ir (ar) surenkamos iš vartotojų, kitų galutinių naudotojų ar iš atliekų srauto ir joms bus pritaikyti tinkamiausi atliekų tvarkymo būdai;

| b) | kad pakuotės ir (ar) surinktos pakuočių atliekos bus naudojamos, pakartotinai naudojamos ir perdirbamos, |
| --- | --- |

b)

kad pakuotės ir (ar) surinktos pakuočių atliekos bus naudojamos, pakartotinai naudojamos ir perdirbamos,

| b) | kad pakuotės ir (ar) surinktos pakuočių atliekos bus naudojamos, pakartotinai naudojamos ir perdirbamos. |
| --- | --- |

b)

kad pakuotės ir (ar) surinktos pakuočių atliekos bus naudojamos, pakartotinai naudojamos ir perdirbamos.

siekiant šioje direktyvoje nustatytų tikslų.

siekiant šioje direktyvoje nustatytų tikslų.

Šios sistemos yra atviros, kad jose galėtų dalyvauti atitinkamų sektorių ekonominės veiklos vykdytojai ir kompetentingos valstybinės institucijos. Jos taip pat taikomos importuotiems produktams nenustatant jokių diskriminacinių sąlygų, tokių kaip detalios taisyklės ar mokesčiai už naudojimąsi jomis; ir tos sistemos kuriamos taip, kad, laikantis Sutarties, būtų išvengta prekybos kliūčių ir konkurencijos iškraipymo.“

Šios sistemos yra atviros, kad jose galėtų dalyvauti atitinkamų sektorių ekonominės veiklos vykdytojai ir kompetentingos valstybinės institucijos. Jos taip pat taikomos importuotiems produktams nenustatant jokių diskriminacinių sąlygų, tokių kaip detalios taisyklės ar mokesčiai už naudojimąsi jomis; ir tos sistemos kuriamos taip, kad, laikantis Sutarties, būtų išvengta prekybos kliūčių ir konkurencijos iškraipymo.“

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 b punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

7 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b)

5b)

įterpiamas šis straipsnis:

įterpiamas šis straipsnis:

„7a straipsnis

„7a straipsnis

Konkrečios grąžinimo ir surinkimo sistemoms skirtos priemonės

Konkrečios grąžinimo ir surinkimo sistemoms skirtos priemonės

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad sudarytų sąlygas:

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad sudarytų sąlygas:

| a) | atskiram bent pakuočių arba pakuočių atliekų iš popieriaus, metalo, plastiko ar stiklo surinkimui; |
| --- | --- |

a)

atskiram bent pakuočių arba pakuočių atliekų iš popieriaus, metalo, plastiko ar stiklo surinkimui;

atskiram bent pakuočių arba pakuočių atliekų iš popieriaus, metalo, plastiko ar stiklo surinkimui;

| b) | Komisijos sprendime 2005/270/EB apibrėžtos kombinuotos pakuotės surenkamos pagal taikomas surinkimo sistemas laikantis galutinio perdirbimo kokybės standartų.“ |
| --- | --- |

b)

Komisijos sprendime 2005/270/EB apibrėžtos kombinuotos pakuotės surenkamos pagal taikomas surinkimo sistemas laikantis galutinio perdirbimo kokybės standartų.“

Komisijos sprendime 2005/270/EB apibrėžtos kombinuotos pakuotės surenkamos pagal taikomas surinkimo sistemas laikantis galutinio perdirbimo kokybės standartų.“

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 5 c punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 5 c punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

8 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5c) | 8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5c)

5c)

8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

8 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Siekiant palengvinti pakuočių surinkimą, pakartotinį naudojimą, naudojimą, įskaitant ir perdirbimą, kad būtų lengviau tas pakuotes identifikuoti ir klasifikuoti pagal pramonės rūšis, ant pakuotės nurodoma naudotos(-ų) pakuotės medžiagos(-ų) rūšis remiantis Komisijos sprendimu 97/129/EB (1).

„2.   Siekiant palengvinti pakuočių surinkimą, pakartotinį naudojimą, naudojimą, įskaitant ir
  antrinį
  perdirbimą
  , ant pakuočių pateikiama tam tikslui reikalinga informacija. Visų pirma
  , kad būtų lengviau tas pakuotes identifikuoti ir klasifikuoti pagal pramonės rūšis, ant pakuotės nurodoma naudotos (-ų) pakuotės medžiagos (-ų) rūšis remiantis Komisijos sprendimu 97/129/EB (1).

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

Direktyva 94/62/EB

12 straipsnio 3a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 6 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nustatytų tikslų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  18
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. | 3a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų
  kalendorinių
  metų duomenis apie 6 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nustatytų tikslų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos
  renka ir tvarko pagal šio straipsnio 3d dalyje nurodytą bendrą metodiką ir juos
  pateikia elektroniniu būdu per
  12
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų metų duomenis apie 6 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nustatytų tikslų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos pateikia elektroniniu būdu per
  18
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos.

3a.   Valstybės narės Komisijai teikia kiekvienų
  kalendorinių
  metų duomenis apie 6 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nustatytų tikslų įgyvendinimą. Šiuos duomenis jos
  renka ir tvarko pagal šio straipsnio 3d dalyje nurodytą bendrą metodiką ir juos
  pateikia elektroniniu būdu per
  12
  mėnesių nuo ataskaitinių metų, kurių duomenys renkami, pabaigos.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

Direktyva 94/62/EB

12 straipsnio 3a dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Duomenys
  teikiami Komisijos pagal
  3d
  dalį
  nustatyta forma. Pirmoje ataskaitoje pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos įsigaliojimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos įsigaliojimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys. | Duomenys
  renkami ir apdorojami taikant bendrą metodiką, nurodytą 3d dalyje, ir pateikiami Komisijai
  3d
  dalyje
  nustatyta forma.
  Pagal 6 straipsnio f–i punktuose nustatytus tikslus
  pirmoje ataskaitoje pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos įsigaliojimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos įsigaliojimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Duomenys
  teikiami Komisijos pagal
  3d
  dalį
  nustatyta forma. Pirmoje ataskaitoje pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos įsigaliojimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos įsigaliojimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys.

teikiami Komisijos pagal

dalį

Duomenys
  renkami ir apdorojami taikant bendrą metodiką, nurodytą 3d dalyje, ir pateikiami Komisijai
  3d
  dalyje
  nustatyta forma.
  Pagal 6 straipsnio f–i punktuose nustatytus tikslus
  pirmoje ataskaitoje pateikiami [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos įsigaliojimo metų pridėjus vienus metus] sausio 1 d. – [įrašykite metus, gautus prie šios direktyvos įsigaliojimo metų pridėjus vienus metus] gruodžio 31 d. duomenys.

renkami ir apdorojami taikant bendrą metodiką, nurodytą 3d dalyje, ir pateikiami Komisijai

dalyje

Pagal 6 straipsnio f–i punktuose nustatytus tikslus

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

Direktyva 94/62/EB

12 straipsnio 3c dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą. Ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika, taip pat duomenų
  išsamumas
  ,
  patikimumas
  ,
  nuoseklumas
  ir jų pateikimo terminų
  laikymasis
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita
  rengiama
  kas trejus metus. | 3c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą.
  Kol nebus sukurta bendra 3d dalyje nurodyta duomenų rinkimo ir tvarkymo metodika,
  ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika
  . Komisija
  taip pat
  vertina pateiktų
  duomenų
  ir informacijos išsamumą
  ,
  patikimumą
  ,
  nuoseklumą
  ir jų pateikimo terminų
  laikymąsi
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita
  parengiama per devynis mėnesius nuo pirmosios valstybės narės duomenų ataskaitos, o vėliau –
  kas trejus metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą. Ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika, taip pat duomenų
  išsamumas
  ,
  patikimumas
  ,
  nuoseklumas
  ir jų pateikimo terminų
  laikymasis
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita
  rengiama
  kas trejus metus.

3c.   Komisija peržiūri pagal šį straipsnį pateiktus duomenis ir paskelbia peržiūros rezultatų ataskaitą.
  Kol nebus sukurta bendra 3d dalyje nurodyta duomenų rinkimo ir tvarkymo metodika,
  ataskaitoje įvertinamas duomenų rinkimo organizavimas, duomenų šaltiniai ir valstybių narių naudota metodika
  . Komisija
  taip pat
  vertina pateiktų
  duomenų
  ir informacijos išsamumą
  ,
  patikimumą
  ,
  nuoseklumą
  ir jų pateikimo terminų
  laikymąsi
  . Toje ataskaitoje gali būti teikiamos konkrečios tobulinimo rekomendacijos. Ataskaita
  parengiama per devynis mėnesius nuo pirmosios valstybės narės duomenų ataskaitos, o vėliau –
  kas trejus metus.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

Direktyva 94/62/EB

12 straipsnio 3ca dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3ca.
     
  Ataskaitoje Komisija pateikia informaciją apie tai, kaip apskritai įgyvendinama ši direktyva, ir apie jos poveikį žmonių sveikatai, aplinkai ir vidaus rinkai. Prireikus su ataskaita gali būti pateikiamas pasiūlymas dėl direktyvos peržiūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3ca.
     
  Ataskaitoje Komisija pateikia informaciją apie tai, kaip apskritai įgyvendinama ši direktyva, ir apie jos poveikį žmonių sveikatai, aplinkai ir vidaus rinkai. Prireikus su ataskaita gali būti pateikiamas pasiūlymas dėl direktyvos peržiūros.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 pastraipos 7 punkto d papunktis

Direktyva 94/62/EB

12 straipsnio 3d dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3d.   Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriuose nustatoma, kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 3a dalį.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. | 3d.   Komisija
  pagal 38a straipsnį
  priima
  deleguotuosius
  aktus,
  siekiant papildyti šią direktyvą,
  kuriuose nustatoma
  bendra duomenų rinkimo ir tvarkymo metodika ir nurodoma
  , kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 3a dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3d.   Komisija priima
  įgyvendinimo
  aktus, kuriuose nustatoma, kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 3a dalį.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.

3d.   Komisija
  pagal 38a straipsnį
  priima
  deleguotuosius
  aktus,
  siekiant papildyti šią direktyvą,
  kuriuose nustatoma
  bendra duomenų rinkimo ir tvarkymo metodika ir nurodoma
  , kokia forma turi būti teikiami duomenys pagal 3a dalį.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 12 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 12 punktas

Direktyva 94/62/EB

21a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   6a straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [įrašykite šios direktyvos įsigaliojimo datą]. | 2.   6a straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje,
  12 straipsnio 3d dalyje,
  19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [įrašykite šios direktyvos įsigaliojimo datą]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   6a straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [įrašykite šios direktyvos įsigaliojimo datą].

2.   6a straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje,
  12 straipsnio 3d dalyje,
  19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [įrašykite šios direktyvos įsigaliojimo datą].

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 12 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 12 punktas

Direktyva 94/62/EB

21a straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 6a straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 6a straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje,
  12 straipsnio 3d dalyje,
  19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 6a straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 6a straipsnio 2 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje,
  12 straipsnio 3d dalyje,
  19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 12 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 12 punktas

Direktyva 94/62/EB

21a straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal 6a straipsnio 2 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 19 straipsnio 2 dalį ir 20 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 5.   Pagal 6a straipsnio 2 dalį, 11 straipsnio 3 dalį,
  12 straipsnio 3d dalį,
  19 straipsnio 2 dalį ir 20 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal 6a straipsnio 2 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 19 straipsnio 2 dalį ir 20 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

5.   Pagal 6a straipsnio 2 dalį, 11 straipsnio 3 dalį,
  12 straipsnio 3d dalį,
  19 straipsnio 2 dalį ir 20 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 12 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 pastraipos 12 a punktas (naujas)

Direktyva 94/62/EB

II priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a) | Direktyvos 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų II priedas pakeičiamas pagal šios direktyvos priedą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a)

12a)

Direktyvos 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų II priedas pakeičiamas pagal šios direktyvos priedą.

Direktyvos 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų II priedas pakeičiamas pagal šios direktyvos priedą.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 14 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 14 punktas

Direktyva 94/62/EB

IV priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 14) | Direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų papildoma IV priedu, išdėstytu šios direktyvos priede. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

14)

Direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų papildoma IV priedu, išdėstytu šios direktyvos priede.

Direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų papildoma IV priedu, išdėstytu šios direktyvos priede.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

Priedo - 1 dalis (nauja)

Priedo - 1 dalis (nauja)

Direktyva 94/62/EB

II priedo 1 punkto 1 įtrauka

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | II priedo 1 punkto pirmoji įtrauka pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1)

-1)

II priedo 1 punkto pirmoji įtrauka pakeičiama taip:

II priedo 1 punkto pirmoji įtrauka pakeičiama taip:

| „— | Pakuotės turi būti taip projektuojamos, gaminamos ir parduodamos, kad būtų galima jas naudoti, pakartotinai naudoti, perdirbti ir sumažinti iki minimumo poveikį aplinkai, kai yra atsikratoma pakuočių atliekų ar pakuočių atliekų tvarkymo likučių. |
| --- | --- |

„—

Pakuotės turi būti taip projektuojamos, gaminamos ir parduodamos, kad būtų galima jas naudoti, pakartotinai naudoti, perdirbti ir sumažinti iki minimumo poveikį aplinkai, kai yra atsikratoma pakuočių atliekų ar pakuočių atliekų tvarkymo likučių.

| | „— | Pakuotės turi būti taip projektuojamos, gaminamos ir parduodamos, kad būtų galima jas naudoti, pakartotinai naudoti, perdirbti
  , vadovaujantis atliekų hierarchija,
  ir sumažinti iki minimumo poveikį aplinkai, kai yra atsikratoma pakuočių atliekų ar pakuočių atliekų tvarkymo likučių.“ |
| --- | --- | --- |

„—

Pakuotės turi būti taip projektuojamos, gaminamos ir parduodamos, kad būtų galima jas naudoti, pakartotinai naudoti, perdirbti
  , vadovaujantis atliekų hierarchija,
  ir sumažinti iki minimumo poveikį aplinkai, kai yra atsikratoma pakuočių atliekų ar pakuočių atliekų tvarkymo likučių.“

, vadovaujantis atliekų hierarchija,

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

Priedo - 1 a dalis (naujas)

Priedo - 1 a dalis (naujas)

Direktyva 94/62/EB

II priedo 1 punkto 1 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1a) | II priedo 1 punktas papildomas šia 1a įtrauka:








  „— | Pakuotės turi būti gaminamos taip, kad jų anglies dioksido išmetimo rodiklis būtų kuo mažesnis, be kita ko, naudojant biologiškai skaidžias ir tvarias biologines medžiagas.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1a)

-1a)

II priedo 1 punktas papildomas šia 1a įtrauka:

II priedo 1 punktas papildomas šia 1a įtrauka:

„—

Pakuotės turi būti gaminamos taip, kad jų anglies dioksido išmetimo rodiklis būtų kuo mažesnis, be kita ko, naudojant biologiškai skaidžias ir tvarias biologines medžiagas.“

Pakuotės turi būti gaminamos taip, kad jų anglies dioksido išmetimo rodiklis būtų kuo mažesnis, be kita ko, naudojant biologiškai skaidžias ir tvarias biologines medžiagas.“

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

Priedo - 1 b dalis (nauja)

Priedo - 1 b dalis (nauja)

Direktyva 94/62/EB

II priedo 3 punkto c papunktis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1b) | II priedo 3 punkto c punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1b)

-1b)

II priedo 3 punkto c punktas pakeičiamas taip:

II priedo 3 punkto c punktas pakeičiamas taip:

| c) | Pakuotės, naudojamos kompostui |
| --- | --- |

c)

Pakuotės, naudojamos kompostui

| „c) | Pakuotės, naudojamos kompostui |
| --- | --- |

„c)

Pakuotės, naudojamos kompostui

Pakuočių atliekos, kurios apdorojamos jas
  kompostuojant
  , turi taip biologiškai skaidytis, kad
  jas būtų galima atskirai surinkti,
  ir
  jos netrukdytų
  kompostavimo
  procesui
  , kuriuo yra apdorojamos.

kompostuojant

jas būtų galima atskirai surinkti,

jos netrukdytų

procesui

Pakuočių atliekos, kurios apdorojamos
  siekiant
  jas
  kompostuoti
  , turi taip biologiškai skaidytis, kad
  tai netrukdytų atskiram surinkimui
  ir kompostavimo, kuriuo yra apdorojamos
  , procesui arba veiklai
  .“

siekiant

kompostuoti

tai netrukdytų atskiram surinkimui

, procesui arba veiklai

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

Priedo - 1 c dalis (nauja)

Priedo - 1 c dalis (nauja)

Direktyva 94/62/EB

II priedo 3 punkto d papunktis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1c) | II priedo 3 punkto d punktas iš dalies pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1c)

-1c)

II priedo 3 punkto d punktas iš dalies pakeičiamas taip:

II priedo 3 punkto d punktas iš dalies pakeičiamas taip:

| d) | Biologiškai skaidomos pakuotės |
| --- | --- |

d)

Biologiškai skaidomos pakuotės

| „d) | Biologiškai skaidomos pakuotės |
| --- | --- |

„d)

Biologiškai skaidomos pakuotės

Biologiškai skaidomos pakuočių atliekos turi būti tokios kilmės, kad galėtų fiziškai, chemiškai, termiškai ir biologiškai irti taip, kad dauguma pasigaminusio komposto galiausiai suskiltų į anglies dioksidą, biomasę ir vandenį.

Biologiškai skaidomos pakuočių atliekos turi būti tokios kilmės, kad galėtų fiziškai, chemiškai, termiškai ir biologiškai irti taip, kad dauguma pasigaminusio komposto galiausiai suskiltų į anglies dioksidą, biomasę ir vandenį.
  Aerobiškai skaidžios plastikinės pakuotės nelaikomos biologiškai skaidžiomis.“

Aerobiškai skaidžios plastikinės pakuotės nelaikomos biologiškai skaidžiomis.“

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

Priedo 2 dalis

Priedo 2 dalis

Direktyva 94/62/EB

IV priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Įrašomas šis IV priedas: | Išbraukta. |
| „IV PRIEDAS | |
| Pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių procentinės dalies apskaičiavimo metodas, taikomas pagal 6 straipsnio 1 dalies f–i punktus | |
| Patikslintai perdirbimo ir pakartotinio naudojimo procentinei daliai apskaičiuoti pagal 6 straipsnio 1 dalies f–i punktus valstybės narės naudoja tokią formulę: | |
| „E=“„(A+R)*100“ /„(P+R)“ | |
| E – patikslinta atitinkamų metų perdirbimo ir pakartotinio naudojimo procentinė dalis; | |
| A – atitinkamais metais perdirbtų arba pakartotiniam naudojimui parengtų pakuočių atliekų svoris; | |
| R – atitinkamais metais pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių svoris; | |
| P – atitinkamais metais susidariusių pakuočių atliekų svoris.“ | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Įrašomas šis IV priedas:

Įrašomas šis IV priedas:

Išbraukta.

Išbraukta.

„IV PRIEDAS

„IV PRIEDAS

Pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių procentinės dalies apskaičiavimo metodas, taikomas pagal 6 straipsnio 1 dalies f–i punktus

Pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių procentinės dalies apskaičiavimo metodas, taikomas pagal 6 straipsnio 1 dalies f–i punktus

Patikslintai perdirbimo ir pakartotinio naudojimo procentinei daliai apskaičiuoti pagal 6 straipsnio 1 dalies f–i punktus valstybės narės naudoja tokią formulę:

Patikslintai perdirbimo ir pakartotinio naudojimo procentinei daliai apskaičiuoti pagal 6 straipsnio 1 dalies f–i punktus valstybės narės naudoja tokią formulę:

„E=“„(A+R)*100“ /„(P+R)“

„E=“„(A+R)*100“ /„(P+R)“

E – patikslinta atitinkamų metų perdirbimo ir pakartotinio naudojimo procentinė dalis;

E – patikslinta atitinkamų metų perdirbimo ir pakartotinio naudojimo procentinė dalis;

A – atitinkamais metais perdirbtų arba pakartotiniam naudojimui parengtų pakuočių atliekų svoris;

A – atitinkamais metais perdirbtų arba pakartotiniam naudojimui parengtų pakuočių atliekų svoris;

R – atitinkamais metais pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių svoris;

R – atitinkamais metais pakartotiniam naudojimui parengtų produktų ir sudedamųjų dalių svoris;

P – atitinkamais metais susidariusių pakuočių atliekų svoris.“

P – atitinkamais metais susidariusių pakuočių atliekų svoris.“

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0029/2017).

1

(1a)  
  1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 365, 1994 12 31, p. 10).

1a

1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 365, 1994 12 31, p. 10).

(1a)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

1a

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(13)  
  1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 365, 1994 12 31, p. 10).

13

1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 365, 1994 12 31, p. 10).

(14)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

14

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(15)  COM(2013)0442.

15

(15)  COM(2013)0442.

15

(1a)  
  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

1a

1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

(16)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

16

(16)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

16

(1)  OL L 50, 1997 2 20, p. 28.“

1

(1)  OL L 50, 1997 2 20, p. 28.“

1

---

2017 m. kovo 15 d., trečiadienis

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/360 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/360

---

P8_TA(2017)0078

Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos susitarimas dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą ***

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą sudarymo projekto (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 263/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13037/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13037/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą projektą (13038/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą projektą (13038/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0490/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0490/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0052/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0052/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Brazilijos Federacinės Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/361 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/361

---

P8_TA(2017)0079

Automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis Danijoje pradžia *

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis Danijoje pradžios projekto (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 263/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (12212/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (12212/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0476/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0476/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją „Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Priumo sprendimo įgyvendinimas ir Europos keitimosi informacija modelis“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją „Tarpvalstybinio bendradarbiavimo teisėsaugos srityje stiprinimas ES. Priumo sprendimo įgyvendinimas ir Europos keitimosi informacija modelis“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo darbotvarkės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo darbotvarkės (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0051/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0051/2017),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0419.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0269.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/362 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/362

---

P8_TA(2017)0080

Automatinio keitimosi DNR duomenimis Graikijoje pradžia *

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi DNR duomenimis Graikijoje pradžios projekto (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 263/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (12211/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (12211/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0477/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0477/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0053/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0053/2017),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/363 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/363

---

P8_TA(2017)0081

Maisto ir pašarų srities teisės aktai bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklės ***II

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 263/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10755/1/2016 – C8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10755/1/2016 – C8-0015/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 29 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 29 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo (COM(2013)0265), pateikto Europos Parlamentui ir Tarybai per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo (COM(2013)0265), pateikto Europos Parlamentui ir Tarybai per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0022/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0022/2017),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 67, 2014 3 6, p. 166.

(2)  OL C 114, 2014 4 15, p. 96.

(3)  Priimti tekstai: P7_TA(2014)0380.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/364 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/364

---

P8_TA(2017)0082

470–790 MHz dažnių juostos naudojimas Sąjungoje ***I

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 263/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0043),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0020/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį ir į 2017 m. sausio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį ir į 2017 m. sausio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8-0327/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 303, 2016 8 19, p. 127.

---

P8_TC1-COD(2016)0027

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/... dėl 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/899.)

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/365 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/365

---

P8_TA(2017)0085

2018 m. biudžeto gairės. III skirsnis

2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (2016/2323(BUD))

(2018/C 263/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2) (toliau – Tarpinstitucinis susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2) (toliau – Tarpinstitucinis susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrąjį biudžetą (5) ir prie jo pridėtus bendrus pareiškimus, dėl kurių susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrąjį biudžetą (5) ir prie jo pridėtus bendrus pareiškimus, dėl kurių susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija (6),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas dėl 2018 m. biudžeto gairių (6522/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas dėl 2018 m. biudžeto gairių (6522/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0060/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0060/2017),

| A. | kadangi 2018 m. bus penktieji 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) metai; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2018 m. bus penktieji 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) metai;

| B. | kadangi vidinės ekonominės ir socialinės aplinkybės, taip pat išorės iššūkiai ir politiniai neaiškumai gali išlaikyti spaudimą 2018 m. ES biudžetui; |
| --- | --- |

B.

kadangi vidinės ekonominės ir socialinės aplinkybės, taip pat išorės iššūkiai ir politiniai neaiškumai gali išlaikyti spaudimą 2018 m. ES biudžetui;

| C. | kadangi į tiesioginius iššūkius ir krizes biudžeto srityje turi būti reaguojama pateikiant tvarius atsakymus, kuriais būtų investuojama į bendrą Sąjungos ateitį; |
| --- | --- |

C.

kadangi į tiesioginius iššūkius ir krizes biudžeto srityje turi būti reaguojama pateikiant tvarius atsakymus, kuriais būtų investuojama į bendrą Sąjungos ateitį;

Biudžetas tvariam augimui, darbo vietų kūrimui ir saugumui

| 1. | palankiai vertina svarbų vaidmenį, kurį ES biudžetas atlieka pateikiant konkrečius atsakymus į uždavinius, su kuriais susiduria ES; pabrėžia, kad deramų, kokybiškų ir stabilių darbo vietų kūrimas, ypač jaunimui, ekonomikos augimas ir socialinė bei ekonominė konvergencija, migracija, saugumas ir kova su populizmu ir klimato kaita yra pagrindinės problemos ES lygmeniu ir kad ES biudžetas iš dalies gali padėti išspręsti šiuos klausimus; pabrėžia, kad solidarumas turi likti vienas iš pagrindinių ES biudžeto principų; pabrėžia, kad tvirtas ir tikslingas ES biudžetas, turintis tikrą Europos pridėtinę vertę, bus naudingas valstybėms narėms ir ES piliečiams bei panašiems asmenims; tikisi, kad Komisija pateiks tokį 2018 m. biudžeto projektą, kuris leistų Europos Sąjungai toliau kurti gerovę skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą ir užtikrinti savo piliečių saugumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad išlaikant biudžetinę drausmę ES biudžetas turi būti aprūpintas priemonėmis, kad jis galėtų reaguoti į įvairias krizes tuo pačiu metu, taigi reikalingas tam tikras lankstumas; laikosi nuomonės, kad, nors ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas ir toliau išlieka pagrindiniais ES biudžeto prioritetais, tvarios pažangos ir pokyčių šiose srityse turi būti pasiekta tuo pačiu metu sprendžiant ES piliečių problemas, susijusias su sauga ir saugumu; pakartoja savo raginimą nustatant 2018 m. ES biudžeto prioritetus dėmesį sutelkti į temas; |
| --- | --- |

2.

Moksliniai tyrimai, infrastruktūra ir MVĮ, kaip pagrindiniai augimą ir darbo vietų kūrimą skatinantys veiksniai

| 3. | mano, kad siekiant užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą labai svarbu stiprinti ES ekonomikos konkurencingumą, infrastruktūrą, gerai finansuoti mokslinius tyrimus, teikti paramą įgūdžių plėtrai ir nuolat vykdyti ES įsipareigojimą stiprinti investicijas; mano, kad socialiniu ir aplinkos požiūriu tvarių, gerai apmokamų darbo vietų kūrimas turi būti vienas iš pagrindinių ES biudžeto prioritetų; teigia, kad daugiausia darbo vietų sukuriama privačiajame sektoriuje ir kad todėl tinkama biudžeto parama turi būti skiriama ir privačiojo, ir viešojo sektoriaus investicijoms didinti, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, todėl pabrėžia 1a išlaidų kategorijos, kuri teikia tikrą pridėtinę vertę Europos piliečiams ir įmonėms, svarbą ir ragina užtikrinti tinkamą šios išlaidų kategorijos finansavimo lygį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, įskaitant paramą pradedančiosioms įmonėms, yra išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti tikrą konkurencingumą Europos Sąjungoje ir pasaulio lygmeniu inovatyvią bei konkurencingą ES ekonomiką; apgailestauja dėl to, kad dėl netinkamo ES finansavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje nerimą kelia mažas paraiškų sėkmingumo lygis ir kad mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje keli aukštos kokybės projektai negauna ES finansavimo; atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis suinteresuotųjų šalių, taip pat ir MVĮ, yra atgrasomos nuo programos „Horizontas 2020“ projektų pasiūlymų teikimo; atsižvelgdamas į tai, ragina užtikrinti tinkamą programai „Horizontas 2020“ skiriamų asignavimų lygį ir taip pat toliau vykdyti jos supaprastinimo darbotvarkę; pabrėžia, kad programos „Horizontas 2020“ biudžetas neturėtų būti didinamas kitų mokslinių tyrimų programų sąskaita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta tai, kad MVĮ tebėra Europos ekonomikos pagrindas ir toliau atliks lemiamą vaidmenį kuriant darbo vietas ir skatinant augimą visoje ES; taip pat mano, kad MVĮ yra pagrindinis darbo vietų kūrimo šaltinis ir todėl jas reikia tinkamai finansuoti; ragina atsižvelgiant į COSME programos sėkmę, padidinti šiai programai skiriamus asignavimus; pabrėžia, kad svarbu naujoje DFP sustiprinti COSME programą, siekiant MVĮ suteikti svaresnę ES pagalbą; pabrėžia, kad susiejimas su kitomis finansinėmis priemonėmis padėtų gauti geresnių rezultatų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tvirtai pritaria, kad būtina toliau plėtoti ir stiprinti Europos infrastruktūros tinklų sąveiką; mano, kad Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) finansavimas yra lemiamas siekiant šių tikslų, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą finansavimo lygį 2018 m.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad siekiant sumažinti Europoje vis dar juntamą investicijų trūkumą svarbus yra Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) vaidmuo ir potencialas, ir pripažįsta iki šiol pasiektus teigiamus rezultatus; taip pat palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pratęsti ESIF veiklą iki 2020 m., tai turėtų padėti dar labiau pagerinti jo veikimą, įskaitant papildomumo principo taikymą ir geografinę pusiausvyrą, kurią norint pasiekti reikia įdėti daugiau pastangų; pabrėžia, kad iš ESIF finansuojamų projektų atranka turėtų būti grindžiama kokybe ir paklausa; palankiai vertina Komisijos ketinimą sustiprinti Europos investavimo konsultacijų centro vaidmenį jam teikiant tikslingesnę vietinę paramą visoje ES ir taip pat pagerinti geografinę pusiausvyrą; taip pat ragina Komisiją reguliariai analizuoti ESIF pridėtinę vertę atliekant šio fondo padarinių poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

7.

Švietimas ir jaunimo užimtumas – jaunesniosios kartos sėkmės būtinos sąlygos

| 8. | mano, kad švietimas yra būtina sąlyga siekiant tvarių, gerai apmokamų ir stabilių darbo vietų; pabrėžia judumo svarbą, nes jis Europos jaunimui sudaro sąlygas pasinaudoti žmonių gebėjimų įvairove ir išplečia švietimo, mokymo ir užimtumo galimybes; šiuo atžvilgiu palankiai vertina programos „Erasmus +“ vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas jaunų studentų, praktiką atliekančių asmenų ir savanorių judumui Europoje; mano, kad ypač augant nacionalizmui ir populizmui svarbu skatinti natūralią įvairių Europos tautų ir kultūrų sąveiką, kad būtų sustiprinta europietiška savimonė ir tapatybė; taigi ragina 2018 m. ir toliau didinti programos „Erasmus +“ finansavimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad jaunimo nedarbo lygis yra viena iš pagrindinių Europos lygmens problemų, daranti ypatingą socialinį poveikį, ypač skurdžiausiuose Sąjungos regionuose, ir kad jis kelia pavojų visai Europos jaunimo kartai, trukdydamas ilgalaikiam ekonomikos augimui; pabrėžia, kad pagal susitarimą, pasiektą vykdant taikinimo procedūrą dėl 2017 m. ES biudžeto, per 2017 m. taisomąjį biudžetą 500 mln. EUR asignavimų bus skiriama Jaunimo užimtumo iniciatyvai; mano, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva yra esminė siekiant Sąjungos prioritetinių darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo tikslų, ir tebėra tvirtai įsipareigojęs užtikrinti pakankamą finansavimą kovai su jaunimo nedarbu ir Jaunimo užimtumo iniciatyvai tęsti iki dabartinės DFP pabaigos ir tuo pat metu gerinti jos veikimą ir įgyvendinimą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia ES jaunimo strategijos svarbą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina pasiūlymą pradėti akciją „Europos tinklo „Interrail“ bilietas 18-ojo gimtadienio proga“; pabrėžia, kad šis projektas gali padidinti europinę savimonę ir tapatybę; vis dėlto pabrėžia, kad projektas neturėtų būti finansuojamas kitų sėkmingų, ypač jaunimo ir kultūros srities, ES programų sąskaita ir turėtų būti kuo įtraukesnis, taip pat turėtų apimti nuostatas, pagal kurias būtų įtraukiami Europos atokių salų gyventojai; prašo Komisijos įvertinti galimas šios iniciatyvos sąnaudas ir finansavimo šaltinius ir pateikti atitinkamų pasiūlymų; |
| --- | --- |

10.

Įprasti ES prioritetai, kaip investicijų politikos sritys

| 11. | tvirtai remia regioninę politiką, kaip vieną iš pagrindinių ES biudžeto investavimo priemonių, kuri užtikrina ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; pabrėžia, kad ši politika skatina augimą ir darbo vietų kūrimą visose valstybėse narėse; vis dėlto yra susirūpinęs dėl nepriimtino vėlavimo įgyvendinti veiksmų programas ES lygmeniu pagal dabartinę DFP – dėl to sumažėjo investicijos ir nepakankamai prisidėta prie augimo ir darbo vietų kūrimo ar ekonominių, socialinių ir teritorinių skirtumų mažinimo Europos regionuose ir tarp jų; ragina Komisiją nustatyti vėlavimų priežastis ir valstybes nares bendradarbiauti siekiant juos įveikti, ypač užtikrinti, kad būtų užbaigtas vadovaujančiųjų, audituojančių ir tvirtinančiųjų institucijų paskyrimas ir kad vykdymas gerokai įsibėgėtų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta Europos žemės ūkio sektoriaus svarbą Europos Sąjungoje užtikrinant apsirūpinimo maistu saugumą ir valdant biologinę įvairovę; reiškia savo visapusišką paramą nuo Rusijos nustatyto embargo, paukščių gripo, pieno ir mėsos sektorių krizės nukentėjusiems ūkininkams; todėl ragina Komisiją toliau remti visos Europos ūkininkus kovojant su netikėtais rinkos svyravimais ir užtikrinant saugų ir kokybišką maisto tiekimą; reikalauja tinkamą dėmesį skirti smulkiajam ūkininkavimui ir smulkiajai žvejybai; |
| --- | --- |

12.

Vidiniai iššūkiai

| 13. | yra įsitikinęs, kad dabartinėmis aplinkybėmis ES biudžetas pasirodė nepakankamas kovojant su migracijos ir pabėgėlių krize ir sprendžiant atitinkamas humanitarines problemas ar problemas saugumo srityje, tokias kaip augantis tarptautinis terorizmas; taigi pabrėžia, kad reikia rasti tvarų sprendimą šiuo klausimu, nes pakartotinas specialiųjų priemonių, pvz., lankstumo priemonės, panaudojimas parodė, kad ES biudžetas iš pradžių nebuvo skirtas tokio masto krizėms spręsti; pabrėžia, kad reikia priimti nuoseklią kovos su migracijos ir pabėgėlių krize strategiją, kuri apimtų aiškius, pamatuojamus ir suprantamus tikslus; vis dėlto primena, kad poreikis sutelkti papildomas priemones siekiant kovoti su šiais sunkumais, neturėtų būti viršesnis už kitą svarbią Sąjungos politiką, pavyzdžiui, darbo vietų kūrimo ir augimo srityje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tokių priemonių, kaip Vidaus saugumo fondo (VSF) ir Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF), panaudojimą tvarkantis su migracijos ir pabėgėlių krizės padariniais ir atitinkamomis humanitarinėmis problemomis ir ragina ateinančiais metais šiems fondams skirti pakankamai lėšų; dar kartą pabrėžia valstybių narių tarpusavio naštos pasidalijimo principo svarbą finansuojant pastangas, kuriomis siekiama tinkamai pasirūpinti pabėgėliais; taip pat palankiai vertina ES agentūrų, kaip antai Europolas ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos, EIVT, Pagrindinių teisių agentūra ir „eu-LISA“, vaidmenį teisingumo ir vidaus reikalų srityje ir todėl ragina jų įgaliojimus vykdyti panaudojant tinkamą biudžetą ir personalo išteklius; yra įsitikinęs, kad ES turi daugiau investuoti į savo sienų stiprinimą ir skatinti teisėsaugos agentūrų ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą, kovoti su terorizmu, radikalizacija ir rimtu organizuotu nusikalstamumu gerinant integracijos priemones ir praktiką, užtikrinant informacinių sistemų sąveiką, ir užtikrinti patikimas asmenų, kurie neturi teisės į tarptautinę apsaugą, grąžinimo operacijas visapusiškai laikantis negrąžinimo principo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad dabartinis Vidaus saugumo fondo (VSF) biudžetas (apytiksliai 700 mln. EUR įsipareigojimų) yra nepakankamas siekiant kovoti su saugumo problemomis, kylančiomis dėl tarptautinio terorizmo; taigi ragina skirti daugiau finansinių išteklių, kad saugumo infrastruktūrą būtų galima padaryti tinkamesnę ir modernesnę; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena Europos agentūrų svarbą, viena vertus, užtikrinant, kad būtų įgyvendinti Europos teisėkūros tikslai ir kartu pasiekta ES politikos tikslų, pavyzdžiui, susijusių su konkurencingumu, augimu ir užimtumu, ir, antra vertus, valdant dabartinę migracijos ir pabėgėlių krizę; todėl primygtinai ragina, kad būtų skirta pakankami žmogiškųjų išteklių ir finansinių lėšų administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti, kad agentūros galėtų vykdyti joms pavestas užduotis ir pasiekti kuo geresnių rezultatų; kalbėdamas apie agentūroms skirto personalo ir asignavimų padidinimą nuo 2014 m. biudžeto laikų, pabrėžia, kad tai suvokiama kaip naujų politinių ir teisėkūros pokyčių, kurie neįskaičiuojami į 5 proc. personalo mažinimo tikslą, dalis; taigi pabrėžiama, kad 2018 m. biudžete neturi būti numatomi jokie papildomi Europos agentūrų etatų planų mažinimai, kurie viršytų susitartus 5 proc., pagal Tarpinstitucinį susitarimą taikomus visoms Europos Sąjungos institucijoms ir įstaigoms; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tvirtai remia iniciatyvas gynybos mokslinių tyrimų srityje siekiant skatinti geresnį valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir pasiekti sąveikos rezultatus gynybos srityje; tačiau pabrėžia, kad ši veikla turėtų būti paremta naujais ištekliais, nes tai nauja politinė iniciatyva, daranti didelį poveikį ES biudžetui; be to, ragina išnagrinėti visas gynybos srities mokslinių tyrimų programos finansavimo panaudojant kito laikotarpio DFP skirtą biudžetą galimybes; primena, kad nors reikia laikytis Sutartyse įtvirtintų nuostatų, reikalingas sustiprintas bendradarbiavimas gynybos srityje, kad būtų galima išspręsti saugumo problemas, su kuriomis susiduria ES ir kurios kyla dėl ilgai trunkančios nestabilios padėties ES kaimynystėje ir netikrumo, susijusio su tam tikrų ES partnerių įsipareigojimais NATO tikslams; be to, pabrėžia, kad reikia didinti Europos gynybos pramonės konkurencingumą bei inovacijas – tai gali padėti skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą; ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą finansavimą iš biudžeto siekiant išorines problemas spręsti nuosekliau; atkreipia dėmesį į Europos gynybos fondo įsteigimą ir jo mokslinių tyrimų ir pajėgumų finansavimo kryptis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad iš ES biudžeto turi būti remiamas Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimas ir ES ilgalaikiai klimato tikslai pasiekiant 20 proc. klimato išlaidų tikslą 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje; susirūpinęs pažymi, kad ES 2020 m. biologinės įvairovės tikslai nebus pasiekti, jei nebus dedamos didelės papildomos pastangos; taigi pabrėžia, kad svarbu į visą ES biudžetą integruoti biologinės įvairovės apsaugos aspektą, ypatingą dėmesį skiriant programai LIFE ir tinklui „Natura 2000“; |
| --- | --- |

18.

Išoriniai iššūkiai

| 19. | pabrėžia, kad ES biudžetas taip pat yra išorinio solidarumo priemonė, užtikrinanti skubią pagalbą humanitarinių ir civilinių krizių atveju teikiant paramą šalims, kurioms ji reikalinga; primena, kad patvirtinta, jog skurdo išnaikinimo ir darnaus vystymosi uždaviniai yra vieni iš pagrindinių ES ir jos valstybių narių prioritetų; atsižvelgdamas į tai, dar kartą pakartoja, kad ES yra įsipareigojusi per darbotvarkės, taikomos po 2015 m., laikotarpį pasiekti darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir 0,7 proc. OPV/BNP tikslą; pabrėžia, kad ilgos trukmės laikotarpiu parama vystymuisi grąžina investicijas padidėjusios prekybos ir BVP augimo Europoje pavidalu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad siekiant šalinti esmines dabartinės migracijos ir pabėgėlių krizės priežastis ir atitinkamas humanitarines problemas, ES turi sustiprinti savo vaidmenį investuodama į migrantų srautų kilmės šalis; taigi ragina Komisiją parengti veiksmų planą, skirtą migracijos krizei sėkmingai įveikti; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti ekonominį ir socialinį vystymąsi, kartu netrukdant įgyvendinti esamos išorės politikos, reikalingas geresnis visų vystymosi politikos priemonių strateginis pritaikymas; atkreipia dėmesį į tai, kad investicijos į infrastruktūrą, būstas, švietimas, sveikatos paslaugos ir parama MVĮ, ypatingą dėmesį skiriant darbo vietų kūrimui, socialinei apsaugai ir įtraukčiai, yra viena iš priemonių sprendžiant esminių migracijos priežasčių problemą; taigi palankiai vertina Išorės investicijų planą (IIP), kaip šių problemų sprendimo dalį – jis yra nuosekli ir koordinuota sistema, skirta investicijoms Afrikoje ir kaimyninėse šalyse skatinti, turint omenyje, kad jį reikia visapusiškai suderinti su darnaus vystymosi tikslais ir kad jis turi padėti šiuos tikslus pasiekti; tikisi, kad pagal IIP bus skatinamas darnus vystymasis, nepažeidžiant žmogaus teisių, nekenkiant klimato kaitos švelninimui ir geram valdymui ir kad bus užtikrintas skaidrus Europos darnaus vystymosi fondo ir jo projektų administravimas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad dabartinė tendencija, kai Komisija naudoja pagalbinius biudžeto mechanizmus, pvz., Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę, patikos fondus ir kitas panašias priemones, ne visais atvejais atnešė sėkmę; yra susirūpinęs, kad kuriant į Sąjungos biudžetą neįtraukiamas finansines priemones trikdomas skaidrus biudžeto valdymas ir trukdama Parlamentui naudotis teise vykdyti veiksmingą išlaidų kontrolę; taigi patvirtina savo ankstesnę poziciją, kad pastaraisiais metais atsiradusios ad hoc išorės finansinės priemonės turi būti įtrauktos į ES biudžetą, o Parlamentas turi vykdyti visapusišką šių priemonių įgyvendinimo kontrolę; vis dėlto pabrėžia, kad šios priemonės neturėtų būti finansuojamos kitų egzistuojančių išorinių priemonių sąskaita; atkreipia dėmesį į skirtingus valstybių narių pažadus ir įnašus į šiuos fondus ir ragina valstybes nares laikytis savo pažadų atitikti ES indėlius; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad viena iš sąlygų siekiant išsaugoti stabilumą ir gerovę ES yra stabilumas ES kaimynystėje; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad pirmenybė būtų teikiama investicijoms į ES kaimynystės politiką siekiant remti pastangas, kuriomis siekiama spręsti pagrindines šios srities problemas, t. y. migracijos ir pabėgėlių krizę ir atitinkamas humanitarines problemas pietinėse kaimyninėse šalyse ir Rusijos agresiją rytinėse kaimyninėse šalyse; pakartoja, kad parama asociacijos susitarimus su ES įgyvendinančioms šalims yra labai svarbi siekiant palengvinti politines ir ekonomines reformas, tačiau pabrėžia, kad tokia parama turėtų būti teikiama tol, kol šios šalys atitinka tinkamumo gauti finansavimą kriterijus, ypač susijusius su teisine valstybe ir demokratinių institucijų stiprinimu; |
| --- | --- |

22.

Pakankami mokėjimų asignavimai, dėl kurių padidės ES patikimumas

| 23. | pakartoja savo ankstesnius raginimus užtikrinti tinkamą ES biudžeto mokėjimų asignavimų lygį, kad jis galėtų atlikti savo pagrindinę paskirtį, kaip investicinis biudžetas; yra įsitikinęs, kad šis uždavinys negali būti įvykdytas, jei ES nesilaikys savo įsipareigojimų, taip keldama grėsmę savo patikimumui; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad dėl vėlavimo įgyvendinti pagal pasidalijamąjį valdymą vykdomas 2014–2020 m. programas sumažėjo 2016 m. ir 2017 m. mokėjimų prašymų; yra ypač susirūpinęs dėl galimos naujos nesumokėtų sąskaitų sankaupos dabartinio DFP laikotarpio pabaigoje ir primena, kad 2014 m. pabaigoje buvo susidariusi kaip niekada didelė sankaupa, siekusi 24,7 mlrd. EUR; palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į DFP laikotarpio vidurio tikslinimą, pirmą kartą pateikė mokėjimų prognozes iki 2020 m., tačiau pabrėžia, kad jos turi būti tinkamai atnaujinamos kasmet, siekiant biudžeto valdymo institucijai sudaryti sąlygas laiku imtis reikalingų priemonių; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad nepaisant to, jog galutinis susitarimas dėl DFP laikotarpio vidurio tikslinimo dar nepasiektas, ateityje reaguojant į mokėjimų krizę ir siekiant jai užkirsti kelią gali praversti keletas teigiamų tikslinimo elementų, dėl kurių vis dar deramasi, visų pirma – didesnio lankstumo srityje; mano, kad tuo atveju, jei reikėtų sparčiau įgyvendinti sanglaudos politiką, kaip numatyta, didesnio lankstumo gali prireikti jau kitais metais, siekiant, kad reaguojant būtų užtikrintas tinkamas ES biudžeto mokėjimo asignavimų lygis ir metų pabaigoje išvengta vykdant sanglaudos politiką neapmokėtų sąskaitų sankaupos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad dėl įmonių mokestinio sukčiavimo ir vengimo mokėti pelno mokesčius valstybės narės patyrė didžiulių mokestinių nuostolių, todėl buvo sumažintos ir jų įmokos į ES biudžetą, ir dėl to apgailestauja; taip pat mano, kad tokia nesąžininga konkurencija mokesčių srityje tam tikrais atvejais reiškia, kad BVP perkeliamas iš vienos valstybės narės į kitą, BNP perkeliamos į ES teritorijai nepriklausančius mokesčių rojus ir taip sumažinamas bendras valstybės narės įnašas į ES biudžetą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pakartoja savo ilgalaikę poziciją, kad specialių priemonių (lankstumo priemonės, ES solidarumo fondo, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo) mokėjimai turėtų būti apskaičiuojami viršijant DFP viršutines mokėjimų ribas, kaip įsipareigojimų atveju; atsižvelgdamas į tebevykstantį DFP laikotarpio vidurio tikslinimą, pabrėžia galimą pažangą, padarytą svarstant DFP specialiųjų priemonių mokėjimų įtraukimo į biudžetą klausimą ir 2014 m. sprendimo dėl nenumatytų atvejų rezervo tikslinimą, net jei šis klausimas nebuvo aiškiai išspręstas; |
| --- | --- |

27.

Lūkesčiai

| 28. | pabrėžia, kad pagal DFP reglamentą Komisija iki 2017 m. pabaigos pateiks savo pasiūlymus dėl DFP po 2020 m., kurie turėtų apimti DFP po 2020 m. darysiantį Jungtinės Karalystės sprendimą išstoti iš ES; pabrėžia, kad šis sprendimas neleidžia tęsti veiklos kaip įprastai; teikia ypatingą svarbą naujos finansinės programos ir reformuoto bei veiksmingesnio ES parengimo procesui ir tikisi, kad tai atitiks Sąjungai tenkančius uždavinius ir jau prisiimtus jos įsipareigojimus; ragina greitai ir pozityviai užbaigti vykstantį DFP tikslinimą, kuris gali užtikrinti tiek reikalingą dabartinės finansinės programos pritaikymą, tiek papildomą ES biudžeto lankstumą, būtiną Sąjungos tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad nuspėjamas ir stabilus ES biudžetas yra būtina išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti stiprią ir stabilią Europos Sąjungą; pabrėžia, kad reikia DFP trukmę suderinti su politiniais tiek Parlamento, tiek Komisijos ciklais; atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES suteiks galimybę spręsti įsisenėjusias problemas, kurios sutrukdė pasiekti tikrą ES biudžeto potencialą, visų pirma kiek tai susiję su biudžeto pajamų dalimi, siekiant palaipsniui atsisakyti visų korekcijų ir koregavimo mechanizmų; dar kartą patvirtina, kad remia išsamią ES nuosavų išteklių reformą, ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais (HLGOR) galutinės ataskaitos pristatymą; ragina visas susijusias šalis iš šios ataskaitos padaryti tinkamas išvadas ir išnagrinėti galimybes įgyvendinti HLGOR rekomendacijas, kurios padėtų ES biudžetą padaryti stabilesnį, paprastesnį, nepriklausomą ir geriau nuspėjamą; tikisi, kad visi nauji ištekliai turėtų padėti sumažinti valstybių narių BNP pagrįstus įnašus; palankiai vertina HLGOR išvadą, kad ES biudžetas turėtų būti sutelkiamas į tas sritis, kurios suteikia didžiausią Europos pridėtinę vertę, ir išvadas dėl tinkamos grąžos (pranc. juste retour) požiūrio, kurio turėtų būti atsisakyta, nes ataskaita parodė, kad visos valstybės narės gauna naudą iš ES biudžeto, nesvarbu, koks jų grynasis balansas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją toliau plėtoti ir įgyvendinti į rezultatus orientuoto biudžeto strategiją; taigi pabrėžia, kad svarbu supaprastinti taisykles, supaprastinti stebėsenos procesą ir tobulinti atitinkamus rezultatyvumo rodiklius; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad visur, kur įmanoma, į visas ES biudžeto antraštines dalis kaip horizontaliosios politikos tikslas turi būti įtrauktas lyčių lygybės principas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, jog svarbu, kad Parlamentas, kaip vienintelė ES piliečių demokratiškai išrinkta institucija, visapusiškai dalyvautų sprendžiant visus su biudžetu susijusius klausimus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Tarybą laikytis savo politinių pareiškimų ir bendradarbiauti, siekiant užtikrinti, kad ES būtų suteiktas tinkamas biudžetas; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(4)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(5)  OL L 51, 2017 2 28.

(6)  2016 12 1 priimti tekstai, P8_TA(2016)0475.

---

2017 m. kovo 16 d., ketvirtadienis

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/371 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/371

---

P8_TA(2017)0090

Naudingųjų iškasenų ir metalų iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojams taikomas išsamus tiekimo grandinės patikrinimas ***I

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Sąjungos sistema, pagal kurią atsakingi alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojai atlieka pasitvirtinimą, susijusį su išsamiu tiekimo grandinės patikrinimu (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 263/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0111), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2014)0111),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0092/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0092/2014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį ir į 2016 m. gruodžio 8 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį ir į 2016 m. gruodžio 8 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0141/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0141/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Tarybos pareiškimą ir Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ši pozicija pakeičia 2015 m. gegužės 20 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0204).

---

P8_TC1-COD(2014)0059

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų Sąjungos importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/821.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Tarybos pareiškimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Sąjungos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo

Taryba išimties tvarka sutinka suteikti Komisijai įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies būtų keičiamos I priedo ribos, kaip nustatyta 1 straipsnio 4 ir 5 dalyse, siekiant užtikrinti, kad ribos būtų priimtos laiku ir būtų pasiekti šio reglamento tikslai. Toks sutikimas nedaro poveikio būsimiems pasiūlymams dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų prekybos srityje, taip pat išorės santykių srityje apskritai.

Komisijos pareiškimas Nr. 1 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Sąjungos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo

Komisija apsvarstys galimybę pateikti papildomų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, skirtų ES įmonėms, kurių tiekimo grandinėje yra produktų, kurių sudėtyje yra volframo, tantalo, alavo ir aukso, jei ji nuspręstų, kad bendrų ES rinkos pastangų, susijusių su atsakinga pasaulio naudingųjų iškasenų tiekimo grandine, nepakanka siekiant atsakingo tiekėjų elgesio šalyse gamintojose, ar jei ji įvertintų, kad vartotojų grandies veiklos vykdytojų, kurie taiko išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo sistemas laikydamiesi EBPO rekomendacijų, supirkimo nepakanka.

Komisijos pareiškimas Nr. 2 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Sąjungos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo

Naudodamasi savo įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus pagal 1 straipsnio 5 dalį, Komisija deramai atsižvelgs į šio reglamento tikslus, visų pirma nustatytus 1, 7, 10 ir 17 konstatuojamosiose dalyse.

Tai darydama Komisija visų pirma atsižvelgs į konkrečią riziką, susijusią su gamintojų grandies aukso tiekimo grandinių konfliktinėse ir didelės rizikos zonose veikimu, ir į Sąjungos labai mažų ir mažųjų įmonių, importuojančių auksą į ES, poziciją.

Komisijos pareiškimas Nr. 3 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Sąjungos alavo, tantalo, volframo, jų rūdų ir aukso iš konfliktinių ir didelės rizikos zonų importuotojų prievolės dėl išsamaus tiekimo grandinės patikrinimo

Reaguodama į Europos Parlamento prašymą dėl konkrečių gairių, Komisija nori parengti veiklos rodiklius, konkrečiai susijusius su atsakingu konfliktinių zonų naudingųjų iškasenų pirkimu. Taikant tokias gaires, atitinkamos daugiau nei 500 darbuotojų turinčios bendrovės, kurios turi atskleisti nefinansinę informaciją pagal Direktyvą 2014/95/ES, būtų skatinamos atskleisti konkrečią informaciją apie produktus, kurių sudėtyje yra alavo, tantalo, volframo ar aukso.

---

| 25.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 263/373 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 263/373

---

P8_TA(2017)0091

Sąjungos sistema, skirta duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje ***I

2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (nauja redakcija) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2018/C 263/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0294), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0294),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0160/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 10 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 10 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 28 d. Teisės reikalų komiteto laišką Žuvininkystės komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 28 d. Teisės reikalų komiteto laišką Žuvininkystės komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį ir į 2017 m. sausio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį ir į 2017 m. sausio 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0150/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0150/2016),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 13, 2016 1 15, p. 201.

(2)  OL C 120, 2016 4 5, p. 40.

(3)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0133

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. kovo 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/1004.)

---