# Den Europæiske Unions C 343/2018

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 343 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang25. september 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 343

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang25. september 2018

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Den Parlamentariske Forsamling Euronest |
| 2018/C 343/01 | Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om sikkerhedsudfordringer i de østlige partnerlande og styrkelse af EU's rolle i deres håndtering | 1 |
| 2018/C 343/02 | Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om udenlandske direkte investeringer i EU-medlemsstaterne og de østlige partnerskabslande | 8 |
| 2018/C 343/03 | Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om udvikling af energieffektivitet og energibæredygtighed i EU og de østeuropæiske partnerlande | 12 |
| 2018/C 343/04 | Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutningom bekæmpelse af uformelt og sort arbejde og forbedring af arbejdstageres sociale sikring i EU og de østlige partnerskabslande | 19 |
| 2018/C 343/05 | Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om de ukrainske politiske fanger i Rusland, navnlig Oleg Sentsov | 24 |
| 2018/C 343/06 | Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om fremskyndelse af de nationale parlamenter i EU's ratificering af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side | 26 |
| 2018/C 343/07 | Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om EU's flerårige finansielle ramme efter 2020 og udvikling af en model for Det Østlige Partnerskab plus | 27 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Den Parlamentariske Forsamling Euronest

2018/C 343/01

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om sikkerhedsudfordringer i de østlige partnerlande og styrkelse af EU's rolle i deres håndtering

1

2018/C 343/02

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om udenlandske direkte investeringer i EU-medlemsstaterne og de østlige partnerskabslande

8

2018/C 343/03

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om udvikling af energieffektivitet og energibæredygtighed i EU og de østeuropæiske partnerlande

12

2018/C 343/04

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutningom bekæmpelse af uformelt og sort arbejde og forbedring af arbejdstageres sociale sikring i EU og de østlige partnerskabslande

19

2018/C 343/05

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om de ukrainske politiske fanger i Rusland, navnlig Oleg Sentsov

24

2018/C 343/06

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om fremskyndelse af de nationale parlamenter i EU's ratificering af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side

26

2018/C 343/07

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om EU's flerårige finansielle ramme efter 2020 og udvikling af en model for Det Østlige Partnerskab plus

27

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Den Parlamentariske Forsamling Euronest

| 25.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/1

---

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om sikkerhedsudfordringer i de østlige partnerlande og styrkelse af EU's rolle i deres håndtering

(2018/C 343/01)

DEN PARLAMENTARISKE FORSAMLING EURONEST,

| — | der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling EURONEST af 3. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling EURONEST af 3. maj 2011,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra topmødet i Det Østlige Partnerskab af 24. november 2017 i Bruxelles og dets tidligere erklæringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra topmødet i Det Østlige Partnerskab af 24. november 2017 i Bruxelles og dets tidligere erklæringer,

| — | der henviser til den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik fra juni 2016 med titlen »Fælles vision, fælles handling: et stærkere Europa«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik fra juni 2016 med titlen »Fælles vision, fælles handling: et stærkere Europa«,

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil af 9. juni 2017 med titlen »Eastern Partnership — 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results« (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil af 9. juni 2017 med titlen »Eastern Partnership — 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results« (SWD(2017)0300),

| — | der henviser til den fælles rapport af 18. maj 2017 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om gennemførelsen af den reviderede europæiske naboskabspolitik (JOIN(2017)0018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles rapport af 18. maj 2017 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om gennemførelsen af den reviderede europæiske naboskabspolitik (JOIN(2017)0018),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets henstilling af 15. november 2017 til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil om Det Østlige Partnerskab forud for topmødet i november 2017 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets henstilling af 15. november 2017 til Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil om Det Østlige Partnerskab forud for topmødet i november 2017 (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2016 om EU's strategiske kommunikation til bekæmpelse af tredjemands propaganda mod EU (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2016 om EU's strategiske kommunikation til bekæmpelse af tredjemands propaganda mod EU (2),

| — | der henviser til det georgiske parlaments tværpolitiske beslutning af 21. marts 2018 om alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i det besatte Abkhasien og Sydossetien og Otkhozoria-Tatunashvili-listen, |
| --- | --- |

—

der henviser til det georgiske parlaments tværpolitiske beslutning af 21. marts 2018 om alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i det besatte Abkhasien og Sydossetien og Otkhozoria-Tatunashvili-listen,

| — | der henviser til konklusionerne fra Euronest-forsamlingens sjette plenarmøde i Kiev den 31. oktober og 1. november 2017, navnlig med hensyn til cybersikkerhedsspørgsmålet; |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Euronest-forsamlingens sjette plenarmøde i Kiev den 31. oktober og 1. november 2017, navnlig med hensyn til cybersikkerhedsspørgsmålet;

| A. | der henviser til, at EU og de østeuropæiske partnerlande deler en væsentlig interesse i at sikre fred og sikkerhed i Europa som en primær forudsætning for deres stabilitet, velstand og udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og de østeuropæiske partnerlande deler en væsentlig interesse i at sikre fred og sikkerhed i Europa som en primær forudsætning for deres stabilitet, velstand og udvikling;

| B. | der henviser til, at intern sikkerhed, stabilitet og fred i EU og de østlige partnerlande kræver respekt for og overholdelse af folkeretten, suverænitet og de grundlæggende værdier demokrati, retsstat og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at intern sikkerhed, stabilitet og fred i EU og de østlige partnerlande kræver respekt for og overholdelse af folkeretten, suverænitet og de grundlæggende værdier demokrati, retsstat og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder;

| C. | der henviser til, at det østlige partnerskab efterstræber de fælles mål at fremme stabilitet, tillidsopbygning og samarbejde, støtte demokratiske reformer, styrke og konsolidere demokratiske institutioner, gode naboskabsforbindelser, fredelig konfliktløsning og regionalt samarbejde, forbedre mellemfolkelige kontakter og fremme samhandelen for at øge den politiske dialog og tilknytning samt økonomisk samarbejde og integration; der henviser til, at hvert partnerland sideløbende med differentieringsprincippet får mulighed for at udvide sine politiske og økonomiske forbindelser med EU, i det omfang det er overensstemmende med dets ønsker; der henviser til, at i henhold til artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og i overensstemmelse med Romerklæringen af 25. marts 2017 kan enhver europæisk stat ansøge om at blive medlem af EU, forudsat at den overholder Københavnskriterierne og demokratiets principper, at den respekterer de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, herunder minoritetsgruppers rettigheder, og at den værner om retsstaten; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det østlige partnerskab efterstræber de fælles mål at fremme stabilitet, tillidsopbygning og samarbejde, støtte demokratiske reformer, styrke og konsolidere demokratiske institutioner, gode naboskabsforbindelser, fredelig konfliktløsning og regionalt samarbejde, forbedre mellemfolkelige kontakter og fremme samhandelen for at øge den politiske dialog og tilknytning samt økonomisk samarbejde og integration; der henviser til, at hvert partnerland sideløbende med differentieringsprincippet får mulighed for at udvide sine politiske og økonomiske forbindelser med EU, i det omfang det er overensstemmende med dets ønsker; der henviser til, at i henhold til artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og i overensstemmelse med Romerklæringen af 25. marts 2017 kan enhver europæisk stat ansøge om at blive medlem af EU, forudsat at den overholder Københavnskriterierne og demokratiets principper, at den respekterer de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne, herunder minoritetsgruppers rettigheder, og at den værner om retsstaten;

| D. | der henviser til, at alle østeuropæiske partnerlande som suveræne stater frit bør beslutte retningen i deres udenrigs- og sikkerhedspolitikker uden ydre tryk eller risiko for militære eller økonomiske repressalier, som det er fastlagt i folkeretten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at alle østeuropæiske partnerlande som suveræne stater frit bør beslutte retningen i deres udenrigs- og sikkerhedspolitikker uden ydre tryk eller risiko for militære eller økonomiske repressalier, som det er fastlagt i folkeretten;

| E. | der henviser til, at deltagerne i topmødet i Det Østlige Partnerskab i 2017 fremhævede det østlige partnerskabs rolle i styrkelsen af den statslige, økonomiske og samfundsmæssige modstandsdygtighed i EU's nabolande, som det også er beskrevet i den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik og revisionen af den europæiske naboskabspolitik; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at deltagerne i topmødet i Det Østlige Partnerskab i 2017 fremhævede det østlige partnerskabs rolle i styrkelsen af den statslige, økonomiske og samfundsmæssige modstandsdygtighed i EU's nabolande, som det også er beskrevet i den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik og revisionen af den europæiske naboskabspolitik;

| F. | der henviser til, at god regeringsførelse og fremskridt hen imod demokrati, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettigheder samt bæredygtig økonomisk udvikling og fattigdomsbekæmpelse er vigtige elementer for at sikre stabilitet og styrke den interne sikkerhed og partnerlandenes modstandsdygtighed, så de får hjælp til at skabe et gunstigt miljø for udviklingen af mere modstandsdygtige og konkurrencedygtige økonomier; der henviser til, at et dynamisk og uafhængigt civilsamfund samt uafhængige medier er afgørende for at skabe modstandsdygtige samfund; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at god regeringsførelse og fremskridt hen imod demokrati, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettigheder samt bæredygtig økonomisk udvikling og fattigdomsbekæmpelse er vigtige elementer for at sikre stabilitet og styrke den interne sikkerhed og partnerlandenes modstandsdygtighed, så de får hjælp til at skabe et gunstigt miljø for udviklingen af mere modstandsdygtige og konkurrencedygtige økonomier; der henviser til, at et dynamisk og uafhængigt civilsamfund samt uafhængige medier er afgørende for at skabe modstandsdygtige samfund;

| G. | der henviser til, at der er opstået sikkerhedsudfordringer uden fortilfælde i Europa, der omfatter både konventionel og hybrid krigsførelse, ekstremisme og radikalisering, cyberkriminalitet, terrorisme og organiseret kriminalitet, og at disse ikke kan løses uden delt ansvar og samarbejde; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er opstået sikkerhedsudfordringer uden fortilfælde i Europa, der omfatter både konventionel og hybrid krigsførelse, ekstremisme og radikalisering, cyberkriminalitet, terrorisme og organiseret kriminalitet, og at disse ikke kan løses uden delt ansvar og samarbejde;

| H. | der henviser til, at EU har fornyet sit engagement i at fremme sine partneres stabilitet og modstandsdygtighed og inden for rammerne af den østlige naboskabspolitik har afsat yderligere ressourcer til dette formål; der henviser til EU har medtaget bekæmpelsen af cyberkriminalitet og korruption og retligt samarbejde i kriminalsager blandt sine prioriteter på sikkerhedsområdet; der henviser til, at det er af allerstørste vigtighed at sikre, at EU's flerårige finansielle ramme (FFR) for perioden efter 2020 bevarer et separat finansielt instrument for nabolandene som tydelig dokumentation for den politiske vigtighed, som EU tillægger området, og for at sikre reformernes langsigtede mærkbare indvirkning; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU har fornyet sit engagement i at fremme sine partneres stabilitet og modstandsdygtighed og inden for rammerne af den østlige naboskabspolitik har afsat yderligere ressourcer til dette formål; der henviser til EU har medtaget bekæmpelsen af cyberkriminalitet og korruption og retligt samarbejde i kriminalsager blandt sine prioriteter på sikkerhedsområdet; der henviser til, at det er af allerstørste vigtighed at sikre, at EU's flerårige finansielle ramme (FFR) for perioden efter 2020 bevarer et separat finansielt instrument for nabolandene som tydelig dokumentation for den politiske vigtighed, som EU tillægger området, og for at sikre reformernes langsigtede mærkbare indvirkning;

| I. | der henviser til, at borgere, virksomheder og forvaltninger i både EU og de østeuropæiske partnerlande er stærkt afhængige af informations- og kommunikationsteknologier, og at de derfor er mere sårbare over for cyberkriminalitet; der henviser til, at en reaktion på cyberhændelser kræver evner, ekspertise, teknologier og oplysninger, der skal udvikles i EU's medlemsstater og de østeuropæiske partnerlande; der henviser til, at det er åbenlyst, at den russiske regering har været ansvarlig for cyberangreb mod flere EU-medlemsstater og partnerstater; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at borgere, virksomheder og forvaltninger i både EU og de østeuropæiske partnerlande er stærkt afhængige af informations- og kommunikationsteknologier, og at de derfor er mere sårbare over for cyberkriminalitet; der henviser til, at en reaktion på cyberhændelser kræver evner, ekspertise, teknologier og oplysninger, der skal udvikles i EU's medlemsstater og de østeuropæiske partnerlande; der henviser til, at det er åbenlyst, at den russiske regering har været ansvarlig for cyberangreb mod flere EU-medlemsstater og partnerstater;

| J. | der henviser til, at Kommissionen siden november 2017 har deltaget i en høring om de spørgsmål, der er opstået efter spredningen af falske oplysninger i traditionelle og sociale medier, og de bedste måder at bekæmpe dette på; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen siden november 2017 har deltaget i en høring om de spørgsmål, der er opstået efter spredningen af falske oplysninger i traditionelle og sociale medier, og de bedste måder at bekæmpe dette på;

| K. | der henviser til, at EU i september 2015 etablerede taskforcen for strategisk kommunikation i det østlige naboskabsområde (East StratCom-taskforcen) som et instrument til at bekæmpe russisk propaganda og misinformation, og at den stadig ikke har tilstrækkelig finansiering; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU i september 2015 etablerede taskforcen for strategisk kommunikation i det østlige naboskabsområde (East StratCom-taskforcen) som et instrument til at bekæmpe russisk propaganda og misinformation, og at den stadig ikke har tilstrækkelig finansiering;

| L. | der henviser til, at uløste konflikter, der berører Armenien, Aserbajdsjan, Georgien og Moldova, og igangværende militære aggressioner fra det russiske militær i det østlige Ukraine har medført alvorligt tab af liv og stadig udgør en stor udfordring for områdets demokratiske udvikling og sikkerhed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at uløste konflikter, der berører Armenien, Aserbajdsjan, Georgien og Moldova, og igangværende militære aggressioner fra det russiske militær i det østlige Ukraine har medført alvorligt tab af liv og stadig udgør en stor udfordring for områdets demokratiske udvikling og sikkerhed;

| M. | der henviser til, at Rusland har skabt og opretholdt nogle af disse konflikter som en del af sin strategi om at spille en fremherskende regional rolle i Østeuropa og benytte sig af militær tilstedeværelse som et middel til at lægge pres på partnerlande, hvilket er i strid med landets internationale forpligtelser til at opretholde den internationale retsorden; der henviser til, at Rusland ulovligt opretholder militære styrker i de besatte områder og separatistregioner i henholdsvis Georgien og Moldova og leverer lederskab, personale og militært udstyr til separatiststyrker i Ukraine; der henviser til, at Rusland ulovligt opretholder militære styrker og væsentlige mængder ammunition og militært udstyr i de besatte områder og separatistregionen i Transnistrien i Republikken Moldova og har gennemført fælles militærøvelser med de militære styrker for regimet i Transnistrien; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Rusland har skabt og opretholdt nogle af disse konflikter som en del af sin strategi om at spille en fremherskende regional rolle i Østeuropa og benytte sig af militær tilstedeværelse som et middel til at lægge pres på partnerlande, hvilket er i strid med landets internationale forpligtelser til at opretholde den internationale retsorden; der henviser til, at Rusland ulovligt opretholder militære styrker i de besatte områder og separatistregioner i henholdsvis Georgien og Moldova og leverer lederskab, personale og militært udstyr til separatiststyrker i Ukraine; der henviser til, at Rusland ulovligt opretholder militære styrker og væsentlige mængder ammunition og militært udstyr i de besatte områder og separatistregionen i Transnistrien i Republikken Moldova og har gennemført fælles militærøvelser med de militære styrker for regimet i Transnistrien;

| N. | der henviser til, at Den Russiske Føderations besættelse af de georgiske regioner Abkhasien og Sydossetien efter den russisk-georgiske krig i 2008 og Den Russiske Føderations annektering af Krimhalvøen i 2014 har været en brutal demonstration af tilsidesættelsen af folkeretten; der henviser til, at de russiske besættelsesmyndigheders totale militarisering af disse områder udgør en væsentlig trussel mod den regionale og paneuropæiske sikkerhed; der henviser til, at forværringen af menneskerettighedssituationen i de besatte områder er tydelig, navnlig drabene på og den politiske forfølgelse af georgiske og ukrainske borgere, især tatarer fra Krim; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Den Russiske Føderations besættelse af de georgiske regioner Abkhasien og Sydossetien efter den russisk-georgiske krig i 2008 og Den Russiske Føderations annektering af Krimhalvøen i 2014 har været en brutal demonstration af tilsidesættelsen af folkeretten; der henviser til, at de russiske besættelsesmyndigheders totale militarisering af disse områder udgør en væsentlig trussel mod den regionale og paneuropæiske sikkerhed; der henviser til, at forværringen af menneskerettighedssituationen i de besatte områder er tydelig, navnlig drabene på og den politiske forfølgelse af georgiske og ukrainske borgere, især tatarer fra Krim;

| O. | der henviser til, at EU støtter den fulde og reelle gennemførelse af Minsk-ordningerne i det østlige Ukraine og forlængelsen af de sanktioner, der er knyttet til den fulde gennemførelse; der henviser til, at EU støtter Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas (OSCE) Istanbulafgørelse fra 1999 med hensyn til Republikken Moldova samt konverteringen af den nuværende fredsbevarende aktion på floden Dniester til en civil mission med et internationalt mandat og OSCE's Minsk-gruppe og dens medformænd i deres indsats på at løse Nagorno-Karabakh-konflikten og undgå nye udbrud af vold og militære kampe; der henviser til, at EU insisterer på den fulde gennemførelse af den EU-organiserede våbenhvileaftale mellem Georgien og Rusland via Den Russiske Føderation og støtter Geneva International Discussions (GID), der er oprettet for at håndtere konsekvenserne af den russisk-georgiske krig i 2008 under anvendelse af konfliktløsende instrumenter såsom fælles formandskab i GID, implementeringen af EU's overvågningsmission (EUMM) i Georgiens besatte områder, fuld støtte til politikken om ikke-anerkendelse og engagement og stop for den etniske udrensning, der udføres af Den Russiske Føderation; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU støtter den fulde og reelle gennemførelse af Minsk-ordningerne i det østlige Ukraine og forlængelsen af de sanktioner, der er knyttet til den fulde gennemførelse; der henviser til, at EU støtter Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas (OSCE) Istanbulafgørelse fra 1999 med hensyn til Republikken Moldova samt konverteringen af den nuværende fredsbevarende aktion på floden Dniester til en civil mission med et internationalt mandat og OSCE's Minsk-gruppe og dens medformænd i deres indsats på at løse Nagorno-Karabakh-konflikten og undgå nye udbrud af vold og militære kampe; der henviser til, at EU insisterer på den fulde gennemførelse af den EU-organiserede våbenhvileaftale mellem Georgien og Rusland via Den Russiske Føderation og støtter Geneva International Discussions (GID), der er oprettet for at håndtere konsekvenserne af den russisk-georgiske krig i 2008 under anvendelse af konfliktløsende instrumenter såsom fælles formandskab i GID, implementeringen af EU's overvågningsmission (EUMM) i Georgiens besatte områder, fuld støtte til politikken om ikke-anerkendelse og engagement og stop for den etniske udrensning, der udføres af Den Russiske Føderation;

| P. | der henviser til, at EU gennemfører foranstaltninger, som sigter mod at supplere disse tiltag ved at fremme tillids- og fredsopbyggende aktiviteter på tværs af konfliktopdelingen, bl.a. via den positive indsats fra EU's særlige repræsentant for Sydkaukasus og via gennemførelsen af programmet »Det europæiske partnerskab for fredelig løsning af konflikten om Nagorno-Karabakh«, der sigter mod at bringe de respektive civilsamfund nærmere; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU gennemfører foranstaltninger, som sigter mod at supplere disse tiltag ved at fremme tillids- og fredsopbyggende aktiviteter på tværs af konfliktopdelingen, bl.a. via den positive indsats fra EU's særlige repræsentant for Sydkaukasus og via gennemførelsen af programmet »Det europæiske partnerskab for fredelig løsning af konflikten om Nagorno-Karabakh«, der sigter mod at bringe de respektive civilsamfund nærmere;

| Q. | der henviser til, at de farer, som udgøres af kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare (CBRN) materialer, giver anledning til stor bekymring for befolkningernes sikkerhed; der henviser til, at den russiske regerings nervegasangreb på den tidligere efterretningsofficer Sergei Skripal og hans datter Yulia Skripal i Salisbury den 4. marts 2018 bør betragtes som en trussel mod den europæiske sikkerhed som sådan; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de farer, som udgøres af kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare (CBRN) materialer, giver anledning til stor bekymring for befolkningernes sikkerhed; der henviser til, at den russiske regerings nervegasangreb på den tidligere efterretningsofficer Sergei Skripal og hans datter Yulia Skripal i Salisbury den 4. marts 2018 bør betragtes som en trussel mod den europæiske sikkerhed som sådan;

| R. | der henviser til, at en mere sammenhængende og virkningsfuld EU-tilgang og en beslutsomhed om at henvende sig til Den Russiske Føderation med en samlet stemme og bruge alle instrumenter, der er til EU's rådighed, navnlig betingelser og sanktioner, kan gøre EU-indgreb mere effektive, når sikkerhedsudfordringerne i de østlige partnerlande skal håndteres; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at en mere sammenhængende og virkningsfuld EU-tilgang og en beslutsomhed om at henvende sig til Den Russiske Føderation med en samlet stemme og bruge alle instrumenter, der er til EU's rådighed, navnlig betingelser og sanktioner, kan gøre EU-indgreb mere effektive, når sikkerhedsudfordringerne i de østlige partnerlande skal håndteres;

Fremme af stabilitet ved at styrke de østeuropæiske partnerlandes demokratiske regeringsførelse, økonomisk og social udvikling

| 1. | understreger, at fremskridt mod god demokratisk regeringsførelse, respekt for menneskerettigheder, retsstatsprincippet, domstolenes uafhængighed og en reduktion af korruptionen i de østeuropæiske partnerlande er nøglen til at opretholde deres sikkerhed og reducere samfundsmæssige sårbarheder over for forsøg på indre og ydre destabilisering; opfordrer de østeuropæiske partnerlande til at søge politiske reformer eller igangsætte nye på baggrund af demokratiske principper og retsstatsprincippet, idet de holder sig for øje, at disse reformer er afgørende for opbygningen af borgernes tillid til de statslige institutioner; opfordrer de østeuropæiske partnerlande og EU til at sikre lige rettigheder for alle borgere, herunder nationale mindretal og deres sprog; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at opretholdelse af god forvaltning i institutionerne for retshåndhævelse, sikkerhed og forsvar er centralt for beskyttelsen af de østeuropæiske partnerlande mod forsøg på destabilisering; opfordrer partnernes parlamenter til fuldt ud at udøve den demokratiske kontrol med de retshåndhævende myndigheder og militær- og sikkerhedstjenesterne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger menneskerettighedsorganisationernes, de uafhængige mediers og civilsamfundsorganisationernes rolle i demokratiseringsprocesserne og udøvelsen af civilsamfundets tilsyn; opfordrer partnerne til at sikre, at de har en robust beskyttelse; opfordrer partnerne til fuldt ud at gennemføre de udestående domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og især dem, der angår brud på artikel 18 i den europæiske menneskerettighedskonvention; |
| --- | --- |

3.

| 4. | støtter partnernes indsats for at udvikle eller transformere deres økonomier, fjerne monopoler og koncentrationen af ejerskaber i den private sektor, garantere stabile økonomiske og juridiske rammer og fremme international handel og attraktive forhold for udenlandske investorer; mener, at partnerne bør sætte skub i økonomiske reformer for at udvikle sig mod velfungerende og bæredygtige sociale markedsøkonomier; understreger, at der skal overvejes yderligere skridt for at udvide den bilaterale og multilaterale regionale integration i de østeuropæiske partnerlande, hvor det er relevant, og for at styrke den regionale infrastruktur, herunder energiinfrastrukturen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen og partnernes regeringer til at indlede drøftelser om udsigterne for at hjælpe partnerne med at gå videre mod Europa ved at søge nye veje for dybere integration, der via illustration og afhængighed af dybden og omfanget af de individuelle partneres ambitioner kan føre til optagelse af de tilknyttede lande i EU's toldunion, energiunion og digitale union i overensstemmelse med fælles interesser; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at EU's finansielle støtte til dets partnere bør være betinget af konkrete reformtiltag og deres effektive gennemførelse, og at EU's incitamentsbaserede tilgang fortsat vil begunstige de partnere, der er mest engagerede i ambitiøse reformer på grundlag af princippet »mere for mere«; understreger endvidere, at EU-støtte bør tilpasses, så den svarer til graden af de fælles ambitioner om samarbejde med hver partner; opfordrer Kommissionen til i denne sammenhæng yderligere at styrke de programmer, som er tiltænkt associerede lande for at yde robust bistand til komplekse reformer hos associerede partnere, især for at støtte tiltag til tilnærmelse af lovgivning og sektorintegration; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anbefaler, at parlamentarikere og tjenestemænd fra centraladministrationer og retssystemet i partnerlande i størst mulig grad bruger Kommissionens TAIEX-instrument (teknisk bistand og informationsudveksling) i forbindelse med tilpasningen af nationale love, bestemmelser og kvalitetsstandarder, så de svarer til EU-medlemsstaternes; |
| --- | --- |

7.

Styrkelse af samarbejdet inden for sikkerhed og forsvar

| 8. | opfordrer til, at dialogen på områderne sikkerhed og forsvar mellem på den ene side EU og EU-medlemsstaterne og på den anden side de østeuropæiske partnerlande styrkes, hvor det er relevant, og til yderligere samarbejde på området den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik/den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FUSP/FSFP); bifalder EU's værdibaserede engagement i forskellige FSFP-missioner, f.eks. EUMM i Georgien og EU's grænsebistandsmission i Moldova og Ukraine (EUBAM) i Ukraine; bifalder partnernes bidrag til FSFP og især dem fra Georgien, Moldova og Ukraine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | udtrykker stor bekymring over brugen af CBRN-våben og Ruslands deltagelse i angrebet på den tidligere efterretningsofficer Sergei Skripal og hans datter Yulia Skripal den 4. marts 2018; opfordrer Rusland til at respektere sine forpligtelser over for konventionen om kemiske våben fra 1997, der forbyder produktion, oplagring og brug af kemiske våben og deres udgangsstoffer; opfordrer EU til at styrke sit samarbejde med sine partnere for at afbøde risiciene forbundet med CBRN-materialer og den relaterede teknologiske ekspertise; |
| --- | --- |

9.

Udvikling mod en fredelig bilæggelse af regionale konflikter

| 10. | gentager, at suverænitet, uafhængighed og fredelig bilæggelse af tvister er hovedprincipperne i den europæiske sikkerhedsorden; understreger, at løsningen af konflikter i Østeuropa er afgørende for at øge sikkerheden og stabiliteten på hele kontinentet; mener, at disse konflikter stadig er en alvorlig trussel for partnernes uafhængighed og suverænitet og for sikkerheden i og uden for regionen, og at de er en potentiel kilde til ustabilitet for hele Europa; giver fortsat sin fulde støtte til princippet om partnernes territoriale integritet inden for deres internationalt anerkendte grænser; fastholder, at principperne, der er nedfældet i FN's charter, Helsingforsslutakten af 1975 og OSCE's Parischarter af 1990, udgør grundstenene for et fredeligt europæisk kontinent; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at EU bør påtage sig et større ansvar for løsningen af sikkerhedskriser i sine nabolande; opfordrer til en øget indsats fra EU's side i konflikters mæglingsprocesser i formater, hvor EU allerede er til stede; mener, at EU og navnlig næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bør spille en mere aktiv og effektiv rolle som aktør inden for konfliktløsning og fredsskabelse; støtter på det kraftigste EU's bistand til partnerlande i forbindelse med opbygningen af deres kapaciteter og fremme af modstandsdygtighed, herunder i forbindelse med terrorbekæmpelse, strategisk kommunikation, cyberforsvar, ammunitionsopbevaring og reform af sikkerhedssektoren; opfordrer til, at der i de kommende forhandlinger om EU's finansielle instrumenter til den europæiske naboskabspolitik for perioden efter 2020 tages behørigt hensyn til behovene i denne henseende; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fordømmer Ruslands udenrigspolitik, der sigter mod at opretholde en indflydelse i nabolandenes politikformulering via opmuntring og støtte til de reelle myndigheder i separatistregioner i Ukraine og Moldova og i besatte områder i Georgien og derved underminere genoprettelsen af deres suverænitet i disse regioner og deres territoriale integritet og forhindre den sikre og værdige tilbagevenden af internt fordrevne (IDP'er); mener, at den igangværende russiske militære aggression i det østlige Ukraine er den væsentligste udfordring for sikkerheden i Europa; gentager sin støtte til den fulde gennemførelse af Minsk-ordningerne, men udtrykker samtidig beklagelse over de manglende fremskridt; noterer sig de løbende drøftelser mellem USA og de særlige russiske repræsentanter om en mulig iværksættelse af en fredsbevarende aktion med FN-mandat i det østlige Ukraine; opfordrer lederne af Normandietkvartetten til at indlede drøftelser om denne mulighed og til at tage nye initiativer; støtter fortsat alle bestræbelser på at sikre en varig fredelig løsning, der respekterer Ukraines enhed, suverænitet og territoriale integritet, navnlig ved iværksættelsen med de ukrainske myndigheders samtykke af en fredsopbyggende og fredsbevarende mission til hele Ukraines område; opfordrer til sikker og uhindret adgang til international overvågning langs den ukrainsk-russiske grænse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bifalder, at EU's politik med ikke at anerkende Den Russiske Føderations besættelse af georgiske og ukrainske områder har været fast; opfordrer alle EU's politiske aktører og dem i partnerlandene til at afholde sig fra at indlede initiativer, der vil kunne underminere politikken om ikke-anerkendelse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at forlængelsen af sanktionerne mod enkeltpersoner og enheder i Rusland er et uundgåeligt resultat af den manglende gennemførelse af Minsk-ordningerne, og vil fortsat opfatte alle parters gennemførelse som grundlaget for en bæredygtig politisk løsning af konflikten, der er forårsaget af det russiske militærs aggression i det østlige Ukraine; insisterer på, at EU bør holde muligheden åben for flere gradvist gennemførte sanktioner, hvis Rusland fortsætter med at bryde international lovgivning til skade for sine nabolande; understreger, at annektering af Krim af Den Russiske Føderation er ulovlig ifølge international lov; opfordrer det internationale samfund til at udvikle det internationale format for forhandlinger om ophævelse af besættelsen af halvøen (i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 16. marts 2017 (3)); fordømmer i denne forbindelse på det skarpeste de systematiske brud på borgernes menneskerettigheder i Georgien af repræsentanter for Den Russiske Føderations besættelsesstyrker, herunder deres mord, tortur og kidnapning, og bifalder samtidig det georgiske parlaments vedtagelse af 21. marts 2018 af den tværpolitiske beslutning om alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i det besatte Abkhasien og Sydossetien og Otkhozoria-Tatunashvili-listen, som er en sortliste over de personer, der er ansvarlige for sådanne brud, eller som har dækket for dem, og opfordrer medlemsstaterne og Rådet til via nationale og europæiske sanktioner at sortliste dem, der forekommer eller vil forekomme på Otkhozoria-Tatunashvili-listen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fordømmer de kontinuerlige overtrædelser af grundlæggende menneskerettigheder, herunder retten til fri bevægelighed og ophold og ejendomsretten og retten til uddannelse på ens modersmål af de reelle myndigheder i Transnistrien; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU til at intensivere sin diplomatiske indsats i GID om konsekvenserne af den russisk-georgiske konflikt og i 5+2-formatet til proceduren for tvistbilæggelse for konflikten i Transnistrien; bifalder alle bestræbelser på en fredelig konfliktløsning og initiativer med henblik på at lette forening, tillidsskabelse og inddragelse af samfund, der er delt af konflikter og besættelseslinjer, ved at sørge for flere muligheder for handel, uddannelse og forbedrede indtjeningsmuligheder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | fordømmer Den Russiske Føderations yderligere styrkelse af den militære oprustning i de besatte områder i Georgien, forstærkningen af besættelseslinjen ved opsættelse af pigtrådshegn og andre kunstige barrierer, den kontinuerlige overtrædelse af grundlæggende menneskerettigheder, herunder brud på retten til liv, retten til fri bevægelighed og ophold, ejendom, uddannelse på ens modersmål samt vilkårlige tilbageholdelser og kidnapninger; fordømmer drabet under forvaring i Sydossetien den 22. februar 2018 på Archil Tatunashivili og mordet på en anden georgisk borger, Giga Otkhozoria, langs besættelseslinjen i Abkhasien i 2016; fremhæver, at hundredtusindvis af internt fordrevne og flygtninge stadig er frataget retten til en sikker og tilbagevenden til deres hjem, samtidig med at etniske georgiere i de besatte områder af Georgien stadig er mål for en intensiveret politik for etnisk forskelsbehandling; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Den Russiske Føderation til at omvende anerkendelsen af den såkaldte uafhængighed i de georgiske regioner Abkhasien og Sydossetien og til at opfylde sine international forpligtelser, herunder ifølge den EU-mæglede våbenhvileaftale af 12. august 2008 mellem Georgien og Rusland, bl.a. ved at tilbagetrække sine militære styrker fra Georgiens territorium; opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation til straks at yde EUMM uhindret adgang til de georgiske regioner Abkhasien og Sydossetien; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at løsningen på konflikten i Nagorno-Karabakh bør baseres på international lov og de grundlæggende principper i OSCE's Minsk-gruppes formandskab af 2009 baseret på principperne i Helsingforsslutakten; opfordrer indtrængende alle parter til at koncentrere sig om, at forhandlingerne føres på højeste niveau med henblik på at definere en køreplan for de konkrete skridt til løsning af konflikten; opfordrer konfliktens parter til at opretholde våbenhvilen, til at reducere spændingerne ved frontlinjen og til at gennemføre tillidsskabende foranstaltninger; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer til tættere samarbejde og yderligere koordinering mellem EU, OSCE og FN's udviklingsprogram (UNDP) ved gennemførelsen af feltaktiviteter, der sigter mod at opnå fredelige bilæggelser af konflikterne i Østeuropa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker, at økonomierne i de besatte områder i Georgien og de løsrevne regioner i Moldova stadig er meget afhængige af Rusland; mener, at EU bør fremme økonomiske, kulturelle og sociale forbindelser mellem disse regioner og de berørte partnere ved at foreslå specifikke handelsordninger, der vil overholde principperne og bestemmelserne for de vidtgående og brede frihandelsområder EU-Moldova og EU-Georgien, og finde måder til at inkludere dem i bestemte EU-programmer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | roser Europa-Parlamentets indsats for at sammenføre unge ledere og NGO-repræsentanter fra Armenien og Aserbajdsjan for at fremme dialog og fælles forståelse og bane vejen for en fredelig løsning på konflikten i Nagorno-Karabakh; mener, at et sådant initiativ regelmæssigt bør indledes, og at lignende initiativer bør lanceres, herunder i forhold til langvarige konflikter i Georgien og Moldova; |
| --- | --- |

22.

Overvindelse af informationskrig

| 23. | gentager sin fordømmelse af undergravende politikker med propaganda, misinformation og infiltration af sociale medier, der har til formål at svække demokratiske samfund ved at miskreditere institutioner, manipulere den offentlige mening, sprede falske fortællinger, øge sociale spændinger og fremme en generel mistillid til medierne; anfægter i denne sammenhæng informationskrigen, som Rusland fører mod sine nabolande ved hjælp af statskontrollerede medier til forsætligt at sprede falske nyheder for at påvirke bestemte landes indenrigspolitik, herunder valg, og for at underminere det østlige partnerskab; |
| --- | --- |

23.

| 24. | roser East StratComs indsats for at forklare, analysere og øge bevidstheden om Ruslands misinformerende fortællinger; opfordrer EU og EU-medlemsstaterne til at afsætte flere menneskelige og finansielle ressourcer til taskforcen for at øge dens kapacitet til at indsamle og analysere data og forsyne de relevante nationale organer i EU-medlemsstaterne og partnerne med sin ekspertise om bekæmpelse af misinformation; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer indtrængende EEAS og EU-delegationerne til at øge deres indsats for at bekæmpe spredningen af falske oplysninger i partnerlande ved at yde støtte til lokale medier og kommunikere faktabaserede oplysninger som svar på de udstillede forfalskninger; |
| --- | --- |

25.

| 26. | noterer sig Kommissionens forslag til nye politiske initiativer for at bekæmpe »falske nyheder« og spredningen af misinformation online efter en offentlig høring og en ekspertrevision på højt plan; opfordrer Kommissionen til at dele den viden og ekspertise, der er opnået sammen med de relevante organer i partnerlande; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer partnerne til via konkrete politiske foranstaltninger og lovgivningsmæssige skridt at træffe foranstaltninger for at bekæmpe russiske misinformationskampagner og -propaganda; mener i denne sammenhæng, at misinformation bør tackles på en effektiv måde, så ytringsfriheden sikres, censur udelukkes, mediernes frihed beskyttes, og mediernes modstandsdygtighed over for ydre pres forbedres; opfordrer EU og EU's partnere til at etablere et struktureret samarbejde om lovgivnings- og forskriftsmæssige spørgsmål angående medier og sociale platforme, herunder straffe i henhold til straffeloven, der kan straffe misinformationshandlinger og deres gerningsmænd; mener i denne sammenhæng, at straffe i henhold til straffeloven som førsteprioritet bør være rettet mod platforme, der spreder indhold med hadefuld tale, og disses sponsorer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | foreslår, at nye sanktioner pålægges russiske oligarker, der skjuler og hvidvasker ulovlige midler i medlemsstater og hjælper Rusland med at udføre sine antidemokratiske aktiviteter, og som finansierer, dækker for og styrer aktiviteter med mange milliarder euro i spil såsom indblanding i valg, cyberangreb, falske nyheder og propagandakampagner; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer indtrængende partnerne til at udvikle uddannelsesprogrammer og kampagner rettet mod den brede offentlighed, så der skabes opmærksomhed om praksisser med skadelig manipulation af holdninger og identifikation af propagandamedier; |
| --- | --- |

29.

Opbygning af cyberforsvar

| 30. | understreger den stigende aggressive karakter og kompleksitet af skadelige cyberangreb mod informationssystemer, der sigter mod at destabilisere offentlige og private kommunikationsinfrastrukturer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bifalder Kommissionens cybersikkerhedspakke, der blev vedtaget den 13. september 2017, og som sigter mod yderligere at forbedre EU's cyberrobusthed og -indsats; roser dens eksterne dimension, herunder målet om at etablere »cyberdialoger« med ikke-EU-lande for at lette samarbejdet inden for cybersikkerhed; mener, at en indledning af »cyberdialoger« med partnerne bør prioriteres; |
| --- | --- |

31.

| 32. | støtter rammen for EU's fælles diplomatiske reaktion på ondsindede cyberaktiviteter — den cyberdiplomatiske værktøjskasse; bifalder EU's udvikling af Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) for at fremme cyberkultur og en fornuftig funktion af det digitale indre marked samt oprettelsen af det europæiske ekspertisecenter for imødegåelse af hybride trusler inden for rammerne af EU-NATO-samarbejdet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bifalder forskellige andre initiativer på internationalt plan, der sigter mod at reducere risikoen for cyberangreb og øger de nationale cyberkapaciteter, navnlig ved at oprette en FN-gruppe af regeringseksperter i udviklinger på området information og telekommunikation i forbindelse med international sikkerhed og OSCE's tillidsskabende foranstaltninger (CBM'er) for at fremme »cyberdiplomati«; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer indtrængende EU, EU's medlemsstater og EU's partnere til at udvikle robust cybersikkerhed ved at oprette nye kapaciteter til at mindske cybertrusler, afskrække potentielle aggressorer, analysere cyberhændelser og -angreb og investere i forskning i nye cyberforsvarsværktøjer; anbefaler, at Kommissionen opretter eller udvikler samarbejdsaktiviteter inden for cybersikkerhed med sine partnere, herunder via den effektive brug af ENISA og det europæiske ekspertisecenter med henblik på at udvikle fælles ekspertise, responsmekanismer og interoperabilitet i tilfælde af cyberangreb; |
| --- | --- |

34.

| 35. | er bekymret over, at forskellige statslige aktører såsom Rusland har været involveret i ondsindede cyberaktiviteter med henblik på at opfylde politiske, økonomiske eller sikkerhedsmæssige mål, herunder angreb på kritisk infrastruktur, cyberspionage, misinformationskampagner og begrænsning af adgangen til internettet; understreger, at sådanne aktiviteter kan udgøre uberettigede handlinger ifølge international lov og kan føre til en fælles EU-reaktion, f.eks. brug af EU's cyberdiplomatiske værktøjskasse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til Europa-Parlamentets formand, Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, kommissæren for europæisk naboskabspolitik og udvidelsesforhandlinger, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil samt til regeringerne og parlamenterne i EU-medlemsstaterne og i de østeuropæiske partnerlande. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0440.

(2)  EFT C 224 af 27.6.2018, s. 58.

(3)  Europa-Parlamentets beslutning af 16. marts 2017 om ukrainske fanger i Rusland og situationen på Krim, vedtagne tekster, P8_TA(2017)0087.

---

| 25.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/8

---

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om udenlandske direkte investeringer i EU-medlemsstaterne og de østlige partnerskabslande

(2018/C 343/02)

DEN PARLAMENTARISKE FORSAMLING EURONEST,

| — | der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling Euronest af 3. maj 2011 og den fælles erklæring fra topmødet i Det Østlige Partnerskab af 24. november 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling Euronest af 3. maj 2011 og den fælles erklæring fra topmødet i Det Østlige Partnerskab af 24. november 2017,

| — | der henviser til associeringsaftalerne mellem EU på den ene side og Georgien, Moldova og Ukraine på den anden side, navnlig de vidtgående og brede frihandelsaftaler (DCFTA'er), |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalerne mellem EU på den ene side og Georgien, Moldova og Ukraine på den anden side, navnlig de vidtgående og brede frihandelsaftaler (DCFTA'er),

| — | der henviser til handlingsplanen for 2016-2017 fra Konferencen af Regionale og Lokale Myndigheder i Østpartnerskabet, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen for 2016-2017 fra Konferencen af Regionale og Lokale Myndigheder i Østpartnerskabet,

| — | der henviser til de rapporter om verdens investeringer (»World Investment Reports«), der udgives af De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til de rapporter om verdens investeringer (»World Investment Reports«), der udgives af De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling,

| — | der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings investeringspolitik, »Foreign Direct Investment (FDI) in figures« fra oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings investeringspolitik, »Foreign Direct Investment (FDI) in figures« fra oktober 2017,

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens tjenestegrene af 9. juni 2017 med titlen »Eastern Partnership — 20 Deliverables for 2020 — Focusing on key priorities and tangible results«, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens tjenestegrene af 9. juni 2017 med titlen »Eastern Partnership — 20 Deliverables for 2020 — Focusing on key priorities and tangible results«,

| — | der henviser til den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien, der blev undertegnet i november 2017 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien, der blev undertegnet i november 2017 i Bruxelles,

| — | der henviser til den reviderede europæiske naboskabspolitik (ENP) fra 2015 og til det europæiske naboskabsinstrument (ENI) for 2014-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede europæiske naboskabspolitik (ENP) fra 2015 og til det europæiske naboskabsinstrument (ENI) for 2014-2020,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra udenrigsministrene i Visegradgruppen om Det Østlige Partnerskab som opfølgning på resultaterne af deres møde i Warszawa den 12. april 2017 om at stille EU-medlemskab i udsigt for de lande i Det Østlige Partnerskab, der er interesserede heri; |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra udenrigsministrene i Visegradgruppen om Det Østlige Partnerskab som opfølgning på resultaterne af deres møde i Warszawa den 12. april 2017 om at stille EU-medlemskab i udsigt for de lande i Det Østlige Partnerskab, der er interesserede heri;

| A. | der henviser til, at samarbejdet inden for rammerne af Den Parlamentariske Forsamling Euronest sigter mod at opnå positive virkninger ved at fungere som en platform for udveksling af synspunkter, finde frem til fælles holdninger om globale udfordringer i vor tid med hensyn til demokrati, politik, økonomi, energisikkerhed og sociale anliggender samt styrke båndene mellem landene i Det Østlige Partnerskab og med EU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at samarbejdet inden for rammerne af Den Parlamentariske Forsamling Euronest sigter mod at opnå positive virkninger ved at fungere som en platform for udveksling af synspunkter, finde frem til fælles holdninger om globale udfordringer i vor tid med hensyn til demokrati, politik, økonomi, energisikkerhed og sociale anliggender samt styrke båndene mellem landene i Det Østlige Partnerskab og med EU;

| B. | der henviser til, at de bånd, der er skabt via Det Østlige Partnerskab, gør både EU og partnerne stærkere og sætter dem bedre i stand til at håndtere interne og eksterne udfordringer; der henviser til, at Det Østlige Partnerskab er baseret på et tilsagn om at følge principperne i folkeretten og de grundlæggende værdier, der omfatter demokrati, retsstatsprincippet, respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, såvel som at anvende markedsøkonomi, bæredygtig udvikling og god regeringsførelse; der henviser til, at Det Østlige Partnerskab er fast besluttet på at fremme inklusiv inddragelse af alle dele af samfundet og på at styrke den økonomiske inklusion, navnlig ligestillingen mellem kønnene, som fastsat i EU's handlingsplan om ligestilling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de bånd, der er skabt via Det Østlige Partnerskab, gør både EU og partnerne stærkere og sætter dem bedre i stand til at håndtere interne og eksterne udfordringer; der henviser til, at Det Østlige Partnerskab er baseret på et tilsagn om at følge principperne i folkeretten og de grundlæggende værdier, der omfatter demokrati, retsstatsprincippet, respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, såvel som at anvende markedsøkonomi, bæredygtig udvikling og god regeringsførelse; der henviser til, at Det Østlige Partnerskab er fast besluttet på at fremme inklusiv inddragelse af alle dele af samfundet og på at styrke den økonomiske inklusion, navnlig ligestillingen mellem kønnene, som fastsat i EU's handlingsplan om ligestilling;

| C. | der henviser til, at alle deltagere under topmødet i Det Østlige Partnerskab i Bruxelles i 2017 understregede den vigtige rolle, som associeringsaftalerne spiller med hensyn til at fremskynde politisk associering og økonomisk integration med Den Europæiske Union, og bekræftede EU's støtte til gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at alle deltagere under topmødet i Det Østlige Partnerskab i Bruxelles i 2017 understregede den vigtige rolle, som associeringsaftalerne spiller med hensyn til at fremskynde politisk associering og økonomisk integration med Den Europæiske Union, og bekræftede EU's støtte til gennemførelsen heraf;

| D. | der henviser til, at associeringsaftalerne mellem EU og de østlige partnere og den omfattende og udvidede partnerskabsaftale, der er indgået med Armenien, bør baseres på de konkrete fremskridt, som de østlige partneres regeringer har gjort for at gennemføre de økonomiske reformtilsagn; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at associeringsaftalerne mellem EU og de østlige partnere og den omfattende og udvidede partnerskabsaftale, der er indgået med Armenien, bør baseres på de konkrete fremskridt, som de østlige partneres regeringer har gjort for at gennemføre de økonomiske reformtilsagn;

| E. | der henviser til, at det er almindeligt anerkendt, at udenlandske direkte investeringer kan være afgørende for den langsigtede økonomiske vækst og kan give afsmittende fordele gennem teknologi og overførsel af færdigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er almindeligt anerkendt, at udenlandske direkte investeringer kan være afgørende for den langsigtede økonomiske vækst og kan give afsmittende fordele gennem teknologi og overførsel af færdigheder;

| F. | der henviser til, at pengeoverførsler fra personer, der har forladt deres hjemland, tegner sig for en betydelig del af de udenlandske direkte investeringer i nogle af de østlige partnerskabslande; der henviser til, at pengeoverførsler kan udgøre en væsentlig andel af BNP i disse lande; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at pengeoverførsler fra personer, der har forladt deres hjemland, tegner sig for en betydelig del af de udenlandske direkte investeringer i nogle af de østlige partnerskabslande; der henviser til, at pengeoverførsler kan udgøre en væsentlig andel af BNP i disse lande;

| G. | der henviser til, at EU som led i den europæiske naboskabspolitik har forpligtet sig til at støtte den økonomiske udvikling i sine partnerlande og til at forbedre lokalbefolkningens forhåbninger, håb og perspektiver, samtidig med at der opretholdes et stærkt fokus på god regeringsførelse, demokrati og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU som led i den europæiske naboskabspolitik har forpligtet sig til at støtte den økonomiske udvikling i sine partnerlande og til at forbedre lokalbefolkningens forhåbninger, håb og perspektiver, samtidig med at der opretholdes et stærkt fokus på god regeringsførelse, demokrati og retsstatsprincippet;

| H. | der henviser til, at oprettelsen af den vidtgående og brede frihandelsaftale, som ligeledes fjerner hindringer for udenlandske direkte investeringer og kapitalbevægelser, kan give de kontraherende parter et bredt spektrum af potentielle fordele, der vil opstå som følge af den synergi mellem den vidtgående og brede frihandelsaftale og tilnærmelsesprocessen, som associeringsaftalen tilvejebringer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at oprettelsen af den vidtgående og brede frihandelsaftale, som ligeledes fjerner hindringer for udenlandske direkte investeringer og kapitalbevægelser, kan give de kontraherende parter et bredt spektrum af potentielle fordele, der vil opstå som følge af den synergi mellem den vidtgående og brede frihandelsaftale og tilnærmelsesprocessen, som associeringsaftalen tilvejebringer;

| I. | der henviser til, at samarbejdet mellem Armenien og EU og samarbejdet mellem Armenien og Den Eurasiske Økonomiske Union er et godt eksempel på politikker, der ikke er konfrontationssøgende for så vidt angår samarbejde med forskellige økonomiske unioner; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at samarbejdet mellem Armenien og EU og samarbejdet mellem Armenien og Den Eurasiske Økonomiske Union er et godt eksempel på politikker, der ikke er konfrontationssøgende for så vidt angår samarbejde med forskellige økonomiske unioner;

| J. | der henviser til, at handelen med EU udgør en betydelig del af de internationale handelsstrømme og den internationale kapital, og at de østlige partnerskabslandes økonomi er afhængige heraf; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at handelen med EU udgør en betydelig del af de internationale handelsstrømme og den internationale kapital, og at de østlige partnerskabslandes økonomi er afhængige heraf;

| K. | der henviser til, at de udenlandske investorer kunne tage hensyn til den lovgivning i de østlige partnerskabslande, der er under udvikling inden for områder som miljøbeskyttelse og arbejdskraft mv., med det formål at sænke omkostningerne, så der opnås konkurrencedygtige prisfordele, ved at indlade sig på kortvarige »nomadiske« investeringer, som skaber og efterlader sig dybe beskæftigelsesmæssige problemer; der henviser til, at dette strider mod de mål for bæredygtig udvikling, som både EU og dets medlemsstater og de østlige partnere støtter; fremhæver, at der er behov for en bæredygtig og beslutsom indsats mod korruption, for at de udenlandske direkte investeringer kan være til gavn for samfundet som helhed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de udenlandske investorer kunne tage hensyn til den lovgivning i de østlige partnerskabslande, der er under udvikling inden for områder som miljøbeskyttelse og arbejdskraft mv., med det formål at sænke omkostningerne, så der opnås konkurrencedygtige prisfordele, ved at indlade sig på kortvarige »nomadiske« investeringer, som skaber og efterlader sig dybe beskæftigelsesmæssige problemer; der henviser til, at dette strider mod de mål for bæredygtig udvikling, som både EU og dets medlemsstater og de østlige partnere støtter; fremhæver, at der er behov for en bæredygtig og beslutsom indsats mod korruption, for at de udenlandske direkte investeringer kan være til gavn for samfundet som helhed;

1.

understreger den europæiske naboskabspolitiks strategiske betydning som en politik, der skaber forbindelser i flere lag; fremhæver, at den europæiske naboskabspolitiks grundlæggende udfordring består i at levere håndgribelige og konkrete forbedringer for borgerne i partnerlandene; mener, at naboskabspolitikken bør blive en stærkere og mere effektiv politik, bl.a. gennem en styrkelse af dens positive elementer, herunder et større fokus på at udvikle effektive investeringspolitikker på grundlag bedste praksis i EU;

2.

tror på den fortsatte værdi af naboskabspolitikkens oprindeligt fastsatte målsætninger om at skabe et område med velstand, stabilitet, sikkerhed og godt naboskab, der bygger på Den Europæiske Unions fælles værdier og principper, ved at tilbyde bistand og incitamenter til dybtgående strukturelle økonomiske reformer i nabolandene, som gennemføres under deres eget ansvar og efter aftale med dem, hvilket vil give mulighed for et styrket engagement med EU; understreger derfor, at der er behov for at tiltrække flere udenlandske direkte investeringer for at sikre den økonomiske udvikling;

3.

understreger, at tiltrækning af udenlandske direkte investeringer, gennemsigtighed, god regeringsførelse, gensidig ansvarlighed og rummelighed bør være centrale aspekter af den nye strategi for at sikre, at fordelene ved naboskabspolitikken når alle niveauer i samfundet i de pågældende lande, snarere end at de koncentreres inden for særlige grupper;

4.

minder om Den Europæiske Unions fælles interesse i at hjælpe de østlige partnerskabslande med at opnå en stabil og sund økonomisk vækst på lang sigt og etablere en moderne økonomisk styring, som kan opnås ved at forbinde økonomierne i de østlige partnerskabslande med EU's indre marked gennem de vidtgående og brede frihandelsaftaler og med fuld respekt for større differentiering, der afspejler mangfoldigheden i de østlige partnerskabslande; understreger, at udenlandske direkte investeringer er afgørende for at sikre en forøgelse af konkurrenceevnen, og at de bør føre til øget produktivitet, jobskabelse og langsigtet bæredygtig vækst;

5.

understreger, at en større markedsintegration mellem EU og de østlige partnerskabslande kan bidrage til at stimulere den økonomiske vækst i både EU og Det Østlige Partnerskab og til at fjerne de regionale økonomiske ubalancer og sociale uligheder mellem og i disse lande og regioner og dermed øge deres respektive befolkningers velfærd, hvilket vil være et betydeligt resultat, især i en periode med langsom økonomisk genopretning og stigende social og økonomisk ulighed og geopolitisk ustabilitet;

6.

understreger, at udenlandske direkte investeringer kan bidrage til at opnå det økonomiske paradigmeskift hen imod produktive og bæredygtige investeringer og eksport; understreger endvidere, at udenlandske direkte investeringer kan bidrage til den påkrævede forbedring af konkurrenceevnen gennem udvikling af færdigheder og infrastruktur samt gennem åbning af nye markeder for varer og tjenesteydelser fra de østlige partnerskabslande og lettelse af deres deltagelse i de paneuropæiske værdikæder;

7.

anerkender, at de østlige partnerskabslande i deres overgang til markedsøkonomi har åbnet op for udenlandske direkte investeringer, men indtil videre har tiltrukket et ret begrænset beløb; mener, at der er behov for en yderligere indsats for at skabe et stabilt erhvervsmiljø og for, at disse lande kan udnytte deres fulde potentiale på retsstatsområdet;

8.

bemærker, at udenlandske direkte investeringer kan hjælpe de østlige partnere med at diversificere deres energiforsyning og forbedre energiinfrastrukturen, så de kan opnå større uafhængighed og større effektivitet;

9.

bemærker, at landene i det østlige partnerskab har gjort en stor indsats for at forbedre deres generelle investeringsmiljø; bemærker endvidere, at de seneste og igangværende reformer har fokuseret på to hovedsøjler, nemlig tilpasningen til EU's regler og bestemmelser og indførelsen af international bedste praksis til støtte for udviklingen af den private sektor;

10.

anerkender, at EU's finansielle og tekniske bistand, der finansieres gennem instrumenter som det europæiske naboskabsinstrument og den makrofinansielle bistand, har bidraget til at skabe et bedre erhvervsmiljø hos de østlige partnere og til at tiltrække flere udenlandske direkte investeringer;

11.

understreger, at god lovgivning ikke automatisk fører til et gunstigt investeringsklima, og at kvaliteten af den offentlige forvaltning og dens evne til at gennemføre denne lovgivning spiller en vigtig rolle; mener i den forbindelse, at det er nødvendigt med en yderligere indsats i de østlige partnerskabslande; mener, at det for at opnå topkvalitet er afgørende at gennemføre reformer inden for den offentlige forvaltning og retsvæsenet samt at bekæmpe korruption; mener, at de offentlige tjenester skal professionaliseres og aflønnes bedre, og at reformen af den offentlige sektor kræver bedre anvendelse af IT-faciliteter, uddannelse og rationalisering af ressourcerne; mener, at der også bør lægges stærk vægt på at forbedre regeringsførelsen;

12.

bemærker, at de østlige partnerskabslande kan tiltrække flere og højere udenlandske direkte investeringer med hensigtsmæssige politikker; bekræfter, at flere udenlandske direkte investeringer vil bidrage til at nå landenes nationale udviklingsmål og målene for bæredygtig udvikling ved at bidrage til jobskabelse, teknologioverførsel, eksportfremme, bæredygtig vækst og fattigdomsbekæmpelse; bemærker, at højere udenlandske direkte investeringer vil føre til forbedringer i infrastrukturudviklingen, sektordiversificering og forbedring af uddannelsessystemerne;

13.

understreger, at gennemsigtige udenlandske direkte investeringer kan medvirke til at reducere den uformelle økonomis andel og rolle i de østlige partnerlande og således bidrage til at bekæmpe skatteunddragelse, organiseret kriminalitet og korruption;

14.

gør gældende, at jobskabelse gennem udenlandske direkte investeringer kan bidrage positivt til reduktion af ungdomsarbejdsløsheden; mener endvidere, at udenlandske direkte investeringer i sektorer, der kræver faglært arbejdskraft, vil bidrage til at nedbringe antallet af unge arbejdsløse eller lavtlønnede nyuddannede, hvis de kobles sammen med aktive arbejdsmarkedspolitikker, og der lægges vægt på relevante færdigheder inden for uddannelse;

15.

understreger, at fremme af kvindelige iværksættere kunne være et effektivt middel til at stimulere økonomisk vækst, nedbringe arbejdsløsheden, fremme inklusivitet og ligestilling mellem kønnene samt reducere de sociale skævheder;

16.

understreger SMV'ernes betydning for økonomierne i de østlige partnerskabslande; gør gældende, at investeringer i SMV'er giver den bedste mulighed for at skabe bæredygtig vækst, bekæmpe arbejdsløshed og sætte skub i samhandelen mellem de østlige partnerskabslande og EU; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater og de østlige partnerskabslande til at arbejde sammen om at tiltrække flere udenlandske direkte investeringer til SMV'erne i de sidstnævnte lande;

17.

er klar over, at de østlige partnerskabslande også vil være bedre i stand til at genoverveje deres beskatningsgrundlag, hvilket igen vil bidrage finansielt til at forbedre levestandarden og med tiden reducere deres afhængighed af international bistand og pengeoverførsler; mener, at dette i sidste ende vil gøre det muligt for de østlige partnerskabslande at gå over til en mere progressiv skat for at slå bro over uligheder og sociale skel i deres samfund;

18.

anerkender, at selv om et af de østlige partnerskabslandes mål er at modtage flere udenlandske direkte investeringer, der beror på kvalificeret arbejdskraft, skal partnerne yde en yderligere indsats for at styrke visse faglige færdigheder blandt deres egne befolkninger; påpeger, at selv om de udenlandske direkte investeringer på forskellig vis kan være en hjælp i denne proces, kan de ikke træde i stedet for den rolle, de nationale uddannelsessystemer spiller i at tilvejebringe de færdigheder, som er nødvendige i en stærk økonomi, for hvilken regeringerne er ansvarlige;

19.

opfordrer til en stor indsprøjtning af investeringer i infrastrukturen, arbejdsstyrkens færdigheder og den økonomiske udvikling i de østlige partnerskabslande, som går ud over at øge kapaciteten i den lokale offentlige eller private sektor;

20.

opfordrer indtrængende de østlige partnerskabslandes myndigheder til at udvikle et sæt incitamenter til jobskabelse for at tiltrække udenlandske direkte investeringer med det formål at øge den private sektors vægt betydeligt med hensyn til jobskabelse;

21.

opfordrer indtrængende til, at der fastlægges prioriteter på kort, mellemlang og lang sigt og strategiske mål, og at der tages hensyn til, at den europæiske naboskabspolitik bør sigte mod at skabe en differentieret tilgang til fremme af tiltrækning af investeringer; understreger, at EU ved fastlæggelsen af sin strategi bør se på sine interesser og prioriteter og de enkelte berørte landes interesser og prioriteter samt deres udviklingsniveau og tage behørigt hensyn til deres samfunds interesser og forhåbninger, deres politiske ambitioner og det geopolitiske miljø;

22.

opfordrer indtrængende EU til om nødvendigt at fokusere sine forbindelser med de østlige partnerskabslande på fælles interesser og konkrete fordele, især med hensyn til økonomisk udvikling og tiltrækning af udenlandske direkte investeringer; opfordrer indtrængende EU til også at bistå de østlige partnerskabslande med at fremskynde arbejdet med reformen af deres industripolitik, hvilket ville kunne udgøre en overgang til en vidensbaseret konkurrencepræget økonomi;

23.

opfordrer myndighederne i de østlige partnerskabslande, der er associeret med EU, og dem, der har indgået omfattende og udvidede partnerskabsaftaler med EU, til at fremskynde tilnærmelsen af deres lovgivning til EU-lovgivningen for så vidt angår forbedring af investeringsklimaet, som fastsat i deres respektive aftaler;

24.

opfordrer Kommissionen til at øge sin støtte og bistand til kapacitetsopbygning til de østlige partnerskabslande, der er involveret i gennemførelsesforanstaltninger, som har indvirkning på investeringsklimaet;

25.

opfordrer Kommissionen og EU-medlemsstaternes myndigheder til at bistå de østlige partnerskabslande med at udarbejde nationale planer for tiltrækning af udenlandske direkte investeringer;

26.

opfordrer til overvågning af investeringernes kvalitet og til evaluering og fastlæggelse af foranstaltninger til udvælgelse af langsigtede investeringer; opfordrer endvidere til, at der tages behørigt hensyn til eventuelle problemfyldte resultater af overvågningen af investeringerne;

27.

opfordrer de nationale parlamenter i de østlige partnerskabslande til at fremskynde processen med at harmonisere den nationale økonomiske lovgivning med den gældende EU-ret og støtter de foranstaltninger, de nationale parlamenter har truffet for at gennemføre de DCFTA-relaterede reformer, gennem vedtagelse af relevante henstillinger; opfordrer til, at der oprettes multilaterale arbejdsgrupper, som sætter dem i stand til at bistå hinanden i lovgivningstilnærmelsesprocessen på tværs af hele spektret af den gældende EU-ret vedrørende handel og investeringer;

28.

opfordrer EU's medlemsstater og de østlige partnerskabslande til at styrke samarbejdet om at bekæmpe klimaændringer, navnlig inden for rammerne af COP21; tilskynder til samarbejde om ressourceeffektive teknologier og lavemissionsteknologier, navnlig deres overførsel og innovation inden for dette område, for at øge landenes økonomiers tilpasningsevne i processen med at tiltrække udenlandske direkte investeringer; understreger vigtigheden af forskning og innovation generelt med henblik på at øge konkurrenceevnen, produktiviteten, bæredygtigheden og jobskabelsen; noterer sig EU's mål om at investere 3 % af sit BNP i forskning og udvikling inden 2020;

29.

understreger, at det er vigtigt for de østlige partnerskabslande at styrke deres rolle med hensyn til at fremme politikker og programmer og udveksle erfaringer og bedste praksis vedrørende tiltrækning af udenlandske direkte investeringer;

30.

understreger betydningen af kommunikationspolitikker, behovet for over for borgerne i de østlige partnerskabslande at vise fordelene ved reformer og behovet for yderligere at styrke den strategiske kommunikationsindsats;

31.

støtter gennemførelsen af bedste praksis, som fremmes af EU, de østeuropæiske partnerskabslande og de internationale og regionale organisationer, herunder finansielle institutioner, banker og donorer i de enkelte lande, for at fremme udenlandske direkte investeringer;

32.

tilskynder EU-medlemsstaterne til at udvikle stærkere bilaterale og multilaterale forbindelser med de østlige partnerskabslande og til at deltage aktivt i overgangsbistand, teknisk støtte, kapacitetsopbygning og erfaringsudveksling med henblik på at fremme udenlandske direkte investeringer og øge bevidstheden om de muligheder, der ligger i den vidtgående og brede frihandelsaftale;

33.

er klar over, at mange af de udfordringer, som de østlige partnerskabslande står over for, er fælles; tilskynder derfor til et stærkere samarbejde og en fremsynet politisk dialog mellem de østlige partnerskabslande med henblik på at løse fælles udfordringer og tilskynde til investeringer;

34.

opfordrer indtrængende til, at der tages skridt til at forebygge hvidvaskning af penge og sikre gennemsigtighed og socialt ansvar for så vidt angår de udenlandske investeringer;

35.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til Europa-Parlamentets formand, Det Europæiske Råd, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, kommissæren for europæisk naboskabspolitik og udvidelsesforhandlinger, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil samt til regeringerne og parlamenterne i EU-medlemsstaterne og i de østeuropæiske partnerlande.

---

| 25.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/12

---

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om udvikling af energieffektivitet og energibæredygtighed i EU og de østeuropæiske partnerlande

(2018/C 343/03)

DEN PARLAMENTARISKE FORSAMLING EURONEST,

| — | der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling Euronest af 3. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling Euronest af 3. maj 2011,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2016 med titlen »Hurtigere innovation inden for ren energi« (COM(2016) 763), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2016 med titlen »Hurtigere innovation inden for ren energi« (COM(2016) 763),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Det Østlige Partnerskabs topmøde, der blev afholdt den 21.-22. maj 2015 i Riga, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Det Østlige Partnerskabs topmøde, der blev afholdt den 21.-22. maj 2015 i Riga,

| — | der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil knyttede Kyotoprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil knyttede Kyotoprotokol,

| — | der henviser til Parisaftalen og afgørelse 1/CP.21 fra partskonferencen, der blev afholdt i Paris den 30. november til 11. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen og afgørelse 1/CP.21 fra partskonferencen, der blev afholdt i Paris den 30. november til 11. december 2015,

| — | der henviser til Parisaftalen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som er ratificeret af Den Europæiske Union, og som landene i Det Østlige Partnerskab også er en del af, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som er ratificeret af Den Europæiske Union, og som landene i Det Østlige Partnerskab også er en del af,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015, navnlig FN's 2003-udviklingsmål 7 for bæredygtig udvikling om »prisoverkommelig og ren energi« og mål 13 om »klimatiltag«, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på FN-topmødet om bæredygtig udvikling den 25. september 2015, navnlig FN's 2003-udviklingsmål 7 for bæredygtig udvikling om »prisoverkommelig og ren energi« og mål 13 om »klimatiltag«,

| — | der henviser til Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutninger af 22. marts 2016 om »udvikling af politikker vedrørende ukonventionel gas og de potentielle indvirkninger på energimarkederne i EU og de østeuropæiske partnerlande« samt af 1. november 2017 om »forbedring af energisamarbejdet i Det Østlige Partnerskab med henblik på gennemførelsen af Parisaftalen fra 2015 om klimaforandringer«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutninger af 22. marts 2016 om »udvikling af politikker vedrørende ukonventionel gas og de potentielle indvirkninger på energimarkederne i EU og de østeuropæiske partnerlande« samt af 1. november 2017 om »forbedring af energisamarbejdet i Det Østlige Partnerskab med henblik på gennemførelsen af Parisaftalen fra 2015 om klimaforandringer«,

| — | der henviser til associeringsaftalerne mellem på den ene side EU og på den anden side Georgien, Moldova og Ukraine, navnlig bestemmelserne om energisamarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalerne mellem på den ene side EU og på den anden side Georgien, Moldova og Ukraine, navnlig bestemmelserne om energisamarbejde,

| — | der henviser til aftalen (den omfattende og udvidede partnerskabsaftale CEPA mellem Den Europæiske Union på den ene side og Armenien på den anden side), der blev undertegnet den 24. november 2017 og ratificeret af Armenien, navnlig bestemmelserne om energisamarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen (den omfattende og udvidede partnerskabsaftale CEPA mellem Den Europæiske Union på den ene side og Armenien på den anden side), der blev undertegnet den 24. november 2017 og ratificeret af Armenien, navnlig bestemmelserne om energisamarbejde,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra udenrigsministrene i Visegradgruppen om Det Østlige Partnerskab som opfølgning på resultaterne af deres møde i Warszawa den 12. april 2017 om at stille EU-medlemskab i udsigt for de lande i Det Østlige Partnerskab, der er interesserede i dette, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra udenrigsministrene i Visegradgruppen om Det Østlige Partnerskab som opfølgning på resultaterne af deres møde i Warszawa den 12. april 2017 om at stille EU-medlemskab i udsigt for de lande i Det Østlige Partnerskab, der er interesserede i dette,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 2016 om gennemførelsen af Parisaftalen og FN's klimakonference 2016 i Marrakesh, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 6. oktober 2016 om gennemførelsen af Parisaftalen og FN's klimakonference 2016 i Marrakesh,

| — | der henviser til EU-medlemsstaterne og de østeuropæiske partneres ministererklæring af 18. oktober 2016 om miljø og klimaforandringer i Det Østlige Partnerskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-medlemsstaterne og de østeuropæiske partneres ministererklæring af 18. oktober 2016 om miljø og klimaforandringer i Det Østlige Partnerskab,

| — | der henviser til Kommissionens lovpakke af 30. november 2016 om »ren energi til alle europæere«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens lovpakke af 30. november 2016 om »ren energi til alle europæere«,

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil af 15. december 2016»Eastern Partnership — Focusing on key priorities and deliverables«, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil af 15. december 2016»Eastern Partnership — Focusing on key priorities and deliverables«,

| — | der henviser til direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet og revisionen heraf i 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet og revisionen heraf i 2016,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF,

| — | der henviser til direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og revisionen heraf i 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og revisionen heraf i 2016,

| — | der henviser til dokumentet »Det Østlige Partnerskab: 20 resultater inden 2020« og de nationale strategidokumenter for energi i Armenien, Aserbajdsjan, Hviderusland, Georgien, Moldova og Ukraine for perioderne op til 2020 og 2030, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet »Det Østlige Partnerskab: 20 resultater inden 2020« og de nationale strategidokumenter for energi i Armenien, Aserbajdsjan, Hviderusland, Georgien, Moldova og Ukraine for perioderne op til 2020 og 2030,

| — | der henviser til etableringen af partnerskabet med Østeuropa inden for energieffektivitet og miljø (E5P) i 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til etableringen af partnerskabet med Østeuropa inden for energieffektivitet og miljø (E5P) i 2009,

| — | der henviser til oprettelsen af Det Østlige Partnerskabs forvaltningsfond for teknisk bistand i 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til oprettelsen af Det Østlige Partnerskabs forvaltningsfond for teknisk bistand i 2010,

| — | der henviser til oprettelsen af EU's naboskabsinvesteringsfacilitet i 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til oprettelsen af EU's naboskabsinvesteringsfacilitet i 2008,

| — | der henviser til EU4Energy-programmet, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU4Energy-programmet,

| — | der henviser til IEA-rapporten fra 2017 om energieffektivitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til IEA-rapporten fra 2017 om energieffektivitet,

| — | der henviser til »Accelerating energy efficiency initiatives and opportunities in Eastern Europe, Caucasus and Asia« fra Center for Energieffektivitet i København (2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Accelerating energy efficiency initiatives and opportunities in Eastern Europe, Caucasus and Asia« fra Center for Energieffektivitet i København (2015),

| — | der henviser til den årlige gennemførelsesberetning fra Energifællesskabets sekretariat (2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den årlige gennemførelsesberetning fra Energifællesskabets sekretariat (2017),

| A. | der henviser til, at den globale energiefterspørgsel øges i takt med stigningen i befolkningstilvæksten, den menneskelige aktivitet og den teknologiske udvikling, og dermed intensiverer den globale konkurrence om de fossile brændstofressourcer; der henviser til, at dette udgør en risiko for vores energieffektivitet og energibæredygtighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den globale energiefterspørgsel øges i takt med stigningen i befolkningstilvæksten, den menneskelige aktivitet og den teknologiske udvikling, og dermed intensiverer den globale konkurrence om de fossile brændstofressourcer; der henviser til, at dette udgør en risiko for vores energieffektivitet og energibæredygtighed;

| B. | der henviser til, at transportsektoren står for en tredjedel af EU's energiforbrug i Europa og derfor spiller en vigtig rolle i forbindelse med overgangen til nye energiløsninger og et lavemissionssamfund; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at transportsektoren står for en tredjedel af EU's energiforbrug i Europa og derfor spiller en vigtig rolle i forbindelse med overgangen til nye energiløsninger og et lavemissionssamfund;

| C. | der henviser til, at 193 lande undertegnede Parisaftalen ved FN's klimakonference i 2015; der henviser til, at denne globale aftale indeholder målsætninger og foranstaltninger og fastsætter bindende nationale forpligtelser, der har til formål at bekæmpe klimaforandringer; der henviser til, at EU som signatar på aftalen forpligtede sig til at reducere de nationale drivhusgasemissioner med mindst 40 % i forhold til 1990-niveauet senest i 2030; der henviser til, at Parisaftalen trådte i kraft den 4. november 2015; der henviser til, at der er behov for mere markante emissionsnedskæringer for at kunne overholde målsætningerne i Parisaftalen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 193 lande undertegnede Parisaftalen ved FN's klimakonference i 2015; der henviser til, at denne globale aftale indeholder målsætninger og foranstaltninger og fastsætter bindende nationale forpligtelser, der har til formål at bekæmpe klimaforandringer; der henviser til, at EU som signatar på aftalen forpligtede sig til at reducere de nationale drivhusgasemissioner med mindst 40 % i forhold til 1990-niveauet senest i 2030; der henviser til, at Parisaftalen trådte i kraft den 4. november 2015; der henviser til, at der er behov for mere markante emissionsnedskæringer for at kunne overholde målsætningerne i Parisaftalen;

| D. | der henviser til, at parterne i Parisaftalen for at kunne opnå en markant reduktion af emissionerne er nødt til at gøre noget ved kulstofintensiteten i deres egne energisystemer og gennemføre ambitiøse strategier for at skabe en overgang til kulstoffattige markeder i en global økonomi; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at parterne i Parisaftalen for at kunne opnå en markant reduktion af emissionerne er nødt til at gøre noget ved kulstofintensiteten i deres egne energisystemer og gennemføre ambitiøse strategier for at skabe en overgang til kulstoffattige markeder i en global økonomi;

| E. | der henviser til, at energieffektivitet er afgørende for at opnå et sikkert, pålideligt, prismæssigt overkommeligt og bæredygtigt energisystem i fremtiden. Det er den eneste energiressource, som alle lande har rigelige mængder af, og det er den hurtigste og mindst bekostelige måde at håndtere energisikkerhedsmæssige, miljømæssige og økonomiske udfordringer på; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at energieffektivitet er afgørende for at opnå et sikkert, pålideligt, prismæssigt overkommeligt og bæredygtigt energisystem i fremtiden. Det er den eneste energiressource, som alle lande har rigelige mængder af, og det er den hurtigste og mindst bekostelige måde at håndtere energisikkerhedsmæssige, miljømæssige og økonomiske udfordringer på;

| F. | der henviser til, at energieffektivitet har potentiale til at understøtte økonomisk vækst, forbedre den sociale udvikling, fremme miljømæssig bæredygtighed, garantere energisystemers sikkerhed og bidrage til at skabe rigdom, nye jobs og indtægter hos virksomheder, spare energiressourcer, forebygge forurening og fremme landenes energimæssige uafhængighed ved hjælp af effektivt energiforbrug og anvendelse af miljøvenlige elektriske energikilder; der henviser til, at øget energieffektivitet kan bidrage til at reducere energifattigdom ved at levere energi til mere overkommelige priser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at energieffektivitet har potentiale til at understøtte økonomisk vækst, forbedre den sociale udvikling, fremme miljømæssig bæredygtighed, garantere energisystemers sikkerhed og bidrage til at skabe rigdom, nye jobs og indtægter hos virksomheder, spare energiressourcer, forebygge forurening og fremme landenes energimæssige uafhængighed ved hjælp af effektivt energiforbrug og anvendelse af miljøvenlige elektriske energikilder; der henviser til, at øget energieffektivitet kan bidrage til at reducere energifattigdom ved at levere energi til mere overkommelige priser;

| G. | der henviser til, at deltagerne i Det Østlige Partnerskabs topmøde i Riga i 2015 gentog deres hensigt om yderligere at uddybe bilateralt og multilateralt samarbejde på klima- og energiområdet; der henviser til, at EU og de østeuropæiske partnerlande i overensstemmelse med revideringen af den europæiske naboskabspolitik i november 2015 har haft større fokus på energisikkerhed, energieffektivitet, energibæredygtighed og klimaforanstaltninger; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at deltagerne i Det Østlige Partnerskabs topmøde i Riga i 2015 gentog deres hensigt om yderligere at uddybe bilateralt og multilateralt samarbejde på klima- og energiområdet; der henviser til, at EU og de østeuropæiske partnerlande i overensstemmelse med revideringen af den europæiske naboskabspolitik i november 2015 har haft større fokus på energisikkerhed, energieffektivitet, energibæredygtighed og klimaforanstaltninger;

| H. | der henviser til, at energiforbruget forventes at stige hurtigere i den østeuropæiske region end EU-gennemsnittet som led i en generel tendens, der ledsager den økonomiske og sociale udvikling i regionen; der henviser til, at potentialet for energieffektivitet fortsat er højt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at energiforbruget forventes at stige hurtigere i den østeuropæiske region end EU-gennemsnittet som led i en generel tendens, der ledsager den økonomiske og sociale udvikling i regionen; der henviser til, at potentialet for energieffektivitet fortsat er højt;

| I. | der henviser til, at det derfor er af både økonomisk, social og miljømæssig interesse for både EU og de østeuropæiske partnerlande at nedbringe kuldioxidemissionerne, som skyldes anvendelsen af fossile brændstoffer, at udvikle alternative, bæredygtige og omkostningseffektive energikilder og at forbedre energieffektiviteten; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det derfor er af både økonomisk, social og miljømæssig interesse for både EU og de østeuropæiske partnerlande at nedbringe kuldioxidemissionerne, som skyldes anvendelsen af fossile brændstoffer, at udvikle alternative, bæredygtige og omkostningseffektive energikilder og at forbedre energieffektiviteten;

| J. | der henviser til, at EU har fastsat direktiver for at opnå sikker, bæredygtig og konkurrencedygtig energi; der henviser til, at EU har fastsat målsætninger med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne med 40 % sammenlignet med 1990-niveauet og i øjeblikket er i gang med at fastsætte mål for at øge andelen af vedvarende energi, der anvendes i EU, og forbedre energieffektiviteten med mindst 30 % sammenlignet med prognoserne for 2030; der henviser til, at energieffektivitet bidrager til en bæredygtig økonomi og til byggesektoren i EU og landene i Det Østlige Partnerskab; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU har fastsat direktiver for at opnå sikker, bæredygtig og konkurrencedygtig energi; der henviser til, at EU har fastsat målsætninger med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne med 40 % sammenlignet med 1990-niveauet og i øjeblikket er i gang med at fastsætte mål for at øge andelen af vedvarende energi, der anvendes i EU, og forbedre energieffektiviteten med mindst 30 % sammenlignet med prognoserne for 2030; der henviser til, at energieffektivitet bidrager til en bæredygtig økonomi og til byggesektoren i EU og landene i Det Østlige Partnerskab;

| K. | der henviser til, at den regionale energipolitiske dialog under Det Østlige Partnerskab er blevet intensiveret i de seneste år og omfatter konvergens af energimarkeder, diversificering af energiforsyning og -transit og udvikling af bæredygtige energikilder og infrastrukturer af fælles og regional interesse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den regionale energipolitiske dialog under Det Østlige Partnerskab er blevet intensiveret i de seneste år og omfatter konvergens af energimarkeder, diversificering af energiforsyning og -transit og udvikling af bæredygtige energikilder og infrastrukturer af fælles og regional interesse;

| L. | der henviser til, at foranstaltninger til energibesparelser og energieffektivitet sammen med øget anvendelse af vedvarende energikilder også vil bidrage til at reducere flere former for energiafhængighed, herunder finansiel afhængighed, teknologi- eller brændstofafhængighed inden for sektorerne for atomenergi og fossile brændstoffer, erhvervelse og ejerskab af strategisk energiinfrastruktur samt investeringer i energiprojekter iværksat af upålidelige tredjeparter i EU og de østeuropæiske partnerlande; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at foranstaltninger til energibesparelser og energieffektivitet sammen med øget anvendelse af vedvarende energikilder også vil bidrage til at reducere flere former for energiafhængighed, herunder finansiel afhængighed, teknologi- eller brændstofafhængighed inden for sektorerne for atomenergi og fossile brændstoffer, erhvervelse og ejerskab af strategisk energiinfrastruktur samt investeringer i energiprojekter iværksat af upålidelige tredjeparter i EU og de østeuropæiske partnerlande;

| M. | der henviser til, at de østeuropæiske partnerlande har engageret sig i at vedtage og gennemføre politikker og juridiske rammer for vedvarende energi og energieffektivitet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de østeuropæiske partnerlande har engageret sig i at vedtage og gennemføre politikker og juridiske rammer for vedvarende energi og energieffektivitet;

| N. | der henviser til, at Armenien, Georgien og Moldova i 2013 tiltrådte partnerskabet med Østeuropa inden for energieffektivitet og miljø (E5P), som oprindeligt blev etableret med Ukraine, og som sigter mod at fremme energieffektivitet og miljømæssige investeringer i landene i Det Østlige Partnerskab; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Armenien, Georgien og Moldova i 2013 tiltrådte partnerskabet med Østeuropa inden for energieffektivitet og miljø (E5P), som oprindeligt blev etableret med Ukraine, og som sigter mod at fremme energieffektivitet og miljømæssige investeringer i landene i Det Østlige Partnerskab;

| O. | der henviser til, at de internationale finansielle institutioner stadig spiller en væsentlig rolle ved at mobilisere nationale midler og lån til investering i bæredygtig udnyttelse af energi og udvikling af vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de internationale finansielle institutioner stadig spiller en væsentlig rolle ved at mobilisere nationale midler og lån til investering i bæredygtig udnyttelse af energi og udvikling af vedvarende energikilder;

| P. | der henviser til, at EU og de østeuropæiske partnerlande er nødt til at tage hensyn til deres økonomiers og energisektorers samlede konkurrenceevne, når de udformer passende politikker med henblik på at pålægge industrielle sektorer forpligtelser vedrørende energieffektivitet, udvikle vedvarende energikilder og integrere dem i deres nationale energimiks; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU og de østeuropæiske partnerlande er nødt til at tage hensyn til deres økonomiers og energisektorers samlede konkurrenceevne, når de udformer passende politikker med henblik på at pålægge industrielle sektorer forpligtelser vedrørende energieffektivitet, udvikle vedvarende energikilder og integrere dem i deres nationale energimiks;

Sammenhæng i indsatsen

| 1. | glæder sig over holdningerne blandt parterne i Parisaftalen vedrørende klimaforandringer, idet klimaforandringer udgør en trussel mod fred og stabilitet, verdens økonomiske velstand, fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling; glæder sig over parternes tilsagn om at gennemføre fælles foranstaltninger for at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og dermed forhindre negative klimavirkninger; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over EU-medlemsstaterne og de østeuropæiske partnerlandes engagement i Parisaftalen; noterer sig de »tilsigtede nationalt bestemte bidrag« (INDC'er), som disse lande har indgivet med henblik på at nedbringe drivhusgasemissionerne; opfordrer de respektive regeringer i disse lande til at tilpasse deres INDC'er til Parisaftalen og til FN's 2030-mål for bæredygtig udvikling; bemærker vigtigheden af nationale energi- og klimaplaner for at planlægge og sikre overholdelsen af de forpligtelser, der er indgået inden for førnævnte rammer; understreger, at det er af fælles interesse for landene i Det Østlige Partnerskab at styrke det bilaterale og multilaterale samarbejde på energiområdet for på at kunne nå deres respektive klimamålsætninger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bifalder Kommissionens meddelelse om rammerne for at fremskynde EU's innovation inden for ren energi; understreger behovet for en lovgivnings- og finansieringsramme for energiinnovation, der stemmer overens med EU's energikøreplan 2050 og dets forpligtelser i henhold til Parisaftalen, og som fremmer effektiv og bæredygtig anvendelse af alle energikilder, hvilket vil medføre energibesparelser og yderligere fordele, bl.a. inden for sundhed, sikkerhed, luft og vandkvalitet, samtidig med at det sikres, at industriens konkurrencedygtighed og energiforsyningen bevares, og en vidtspændende reaktion på miljøbekymringerne; anerkender, at rammerne for at fremskynde EU's innovation inden for ren energi er en integreret del af en mere omfattende række lovforslag, der er fastsat i pakken om »Ren energi til alle europæere«, og man bør derfor styrke de forskellige elementer heri, Unionens forpligtelser i henhold til Parisaftalen og energiunionens lovgivning og principper mere bredt, navnlig dem som er afspejlet i klima- og energirammen for 2030 og i 2050-køreplanen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at det vil kræve store og strukturelle ændringer af parternes økonomier og energisystemer, herunder en gradvis overgang til et mere diversificeret energimiks, fremme af bæredygtige energikilder og energieffektivitetsforbedringer i alle sektorer, inklusive transport- og byggesektoren, at opfylde målene i Parisaftalen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver betydningen af energibesparelses- og energieffektivitetsforanstaltninger for energisikkerheden i EU, og navnlig for landene i Det Østlige Partnerskab; bemærker, at landene i Det Østlige Partnerskab i gennemsnit er tre gange så energiintensive som den gennemsnitlige EU-medlemsstat, og understreger, at en reduktion af denne forskel er den mest effektive måde at mindske energiafhængigheden af tredjelande for relevante lande i Det Østlige Partnerskab; |
| --- | --- |

5.

| 6. | deler den holdning, at en succesrig gennemførelse af energiinnovation er en flerdimensionel udfordring, der omfatter EU og de østlige partnere; understreger, at denne udfordring kræver inddragelse af alle interessenter, borgere, den akademiske verden, forsknings- og teknologiorganisationer, SMV'er, nystartede virksomheder, energi- og byggevirksomheder, mobilitetsudbydere, serviceudbydere, udstyrsproducenter, IT- og telekommunikationsvirksomheder, finansinstitutioner, Unionen, nationale, regionale og lokale myndigheder, fællesskaber inden for vedvarende energi, NGO'er, undervisere og meningsdannere; fremhæver værdien af nye forretningsmodeller, der anvender innovative digitale teknologier, bl.a. til optimering af egenproduktion, lagring, udveksling og eget forbrug af ren energi på stedet og øger adgangen til vedvarende energikilder, herunder husstande, der er ramt af energifattigdom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger vigtigheden af at udvikle vedvarende energiteknologi og forbedre energieffektiviteten ved at reducere drivhusgasemissioner i hele energisektoren og dermed bidrage til at overholde de enkelte parters individuelle forpligtelser i henhold til Parisaftalen; mener, at disse politikker er afgørende for økonomisk vækst og beskæftigelse; opfordrer Kommissionen og de nationale myndigheder i EU-medlemsstaterne og landene i Det Østlige Partnerskab til at presse på for at få et integreret system af fælles foranstaltninger til fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder og energieffektivitet; understreger, at disse foranstaltninger skal inkludere incitamenter til energibesparelser i alle økonomiske sektorer, inklusive byggevirksomhed og transport; opfordrer endvidere til, at politikker for vedvarende energi og energieffektivitet integreres på alle områder af relevans for energiproduktion, -transport, -distribution og -lagring; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer EU og landene i Det Østlige Partnerskab til at styrke det regionale samarbejde og fremme moderniseringen af deres energinet; bemærker, at dette kan gøres gennem udvikling og fremme af »intelligente net« samt gennem konstruktionen af nye internt forbundne og grænseoverskridende infrastrukturer; understreger, at dette skal suppleres af foranstaltninger med fokus på adfærdsændringer, energibesparelser og forbrugerstøtte; bemærker, at det er vigtigt, at disse foranstaltninger fremhæver fordelene ved at skifte fra fossile brændstoffer til vedvarende energi, navnlig i sektorer som eksempelvis opvarmning; understreger ligeledes behovet for at udvikle et solidt internetnetværk, der kan fungere som basisnet for at støtte drift af de intelligente net, samt for at sikre kritiske infrastrukturers cybersikkerhed; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger de regionale og lokale myndigheders afgørende rolle med hensyn til at gennemføre energieffektivitetsforanstaltninger; fremhæver behovet for at støtte disse myndigheder og styrke deres kompetencer og viden på dette område; fremhæver behovet for at etablere og fremme partnerskaber mellem kommuner i lande i Det Østlige Partnerskab og bedste praksis-kommuner i EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at en diversificering af energikilderne og forsyningsruterne, der omfatter gasruter med reverse flow, er afgørende for energisikkerheden i EU's medlemsstater og dets østeuropæiske partnerlande og deres mulighed for at opfylde deres forpligtelser inden for energieffektivitetspolitikken; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at nye ruter hverken må føre til øget afhængighed af dominerende gasleverandører eller undergrave den regionale energisikkerhed og EU's strategi for energiunionen; understreger, at alle nye offshore- og onshoredele af rørledningsinfrastruktur skal overholde miljøreglerne og de centrale principper i den relevante EU-lovgivning; påpeger, at Nord Stream 2-rørledningen vil have negativ indvirkning på målsætningen om diversificering af energiforsyningen og dermed bringe muligheden for at opbygge et effektivt energi-økosystem i fare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over åbningen og udviklingen af sammenkoblinger af gasrørledninger og reverse flows, den sydlige gaskorridor og forlængelsen heraf med henblik på at kunne tage imod yderligere gasressourcer fra Turkmenistan; glæder sig ligeledes over nye anlæg, der muliggør eksport/import af flydende naturgas, herunder udvinding af naturgas fra konventionelle og ukonventionelle kilder; understreger vigtigheden af samarbejdet mellem EU og de østeuropæiske partnere om sikring af gasleverancer, navnlig naturgas-reverse-flow-kapaciteterne til Ukraine fra Ungarn, Polen og Slovakiet samt til Moldova fra Rumænien; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over åbningen og udviklingen af sammenkoblinger af gasrørledninger og reverse flows i den sydlige gaskorridor og nye anlæg, der muliggør eksport/import af flydende naturgas, der omfatter udvinding af naturgas fra konventionelle og ukonventionelle kilder; understreger vigtigheden af samarbejdet mellem EU og de østeuropæiske partnere om sikring af gasleverancer, navnlig naturgas-reverse-flow-kapaciteterne til Ukraine fra Ungarn, Polen og Slovakiet samt til Moldova fra Rumænien; |
| --- | --- |

13.

| 14. | støtter markedsbaserede energipolitikker baseret på åben og fair konkurrence mellem energileverandører og markedsgennemsigtighed; bemærker, at EU's energiunion omfatter dannelsen af et tværeuropæisk energimarked, på hvilket de østeuropæiske partnerlande er vigtige aktører; opfordrer indtrængende Kommissionen og de nationale myndigheder i de østeuropæiske partnerlande til løbende at vurdere markedsreglerne og foreslå justeringer, der har til formål at skabe et mere gunstigt klima for investeringer i vedvarende energikilder, at reagere på markedssvigt og at fremme energieffektivitet; understreger, at det er vigtigt at skabe incitamenter til at sikre lige konkurrencevilkår i energisektoren og fjerne urimelige subsidier til etablerede energikilder, der skævvrider energimarkederne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at det er nødvendigt at sikre et attraktivt erhvervsklima og passende reguleringsmæssige rammer for at tilskynde den private sektor til at investere i vedvarende energiformer, de dertil hørende energitransmissionsinfrastrukturer og grænseoverskridende handel med strøm, der er produceret med vedvarende energi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger den rolle, som forbedring af energieffektiviteten af bygninger spiller, og potentialet heri såvel som vigtigheden af at renovere energiineffektive bygninger i EU og lande i Det Østlige Partnerskab med henblik på at maksimere deres energieffektivitet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer myndighederne i de partnerlande, der er associeret med EU, til at fremskynde tilnærmelsen af deres lovgivning til EU-lovgivningen om klimaforandringer og energi som fastsat i associeringsaftalerne; understreger i denne forbindelse betydningen af samarbejde med Energifællesskabet, Kommissionen og EU-medlemsstaterne med henblik på at skabe de retlige, institutionelle, finansielle, økonomiske og teknologiske forudsætninger for at sikre en gradvis og socialt acceptabel overgang til en lavemissionsudvikling; glæder sig over den nylige udvidelse af Energifællesskabet med Georgien og understreger samtidig nødvendigheden af en fuldstændig overholdelse af bestemmelserne for medlemskab; glæder sig over Hvideruslands ansøgning om observatørstatus i denne organisation; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at forskning, udvikling og investering i ren energi i høj grad afhænger af et stabilt marked og af forudsigeligheden og sikkerheden af de lovgivningsmæssige rammer, hvilket kræver ambitiøse og gennemførlige langsigtede politiske visioner, herunder energi- og klimarelaterede mål og forpligtelser, vedholdende målrettede incitamenter og egenkapital med henblik på at skabe lige konkurrencevilkår for teknologier og derved fremme innovation, lette energiforsyningen, mindske hindringerne for markedsadgang og gøre det lettere for innovative tiltag inden for ren energi at opnå den kritiske masse, som er nødvendig for at kunne komme ind på markedet; understreger, at der er behov for i højere grad at prioritere systemisk innovation inden for energi samt for at fremme uddannelse og iværksætterånd, da innovation ikke kun er drevet af teknologi; understreger, at det er nødvendigt, at denne systemiske tilgang effektivt integrerer de forskellige løsninger, der er tilgængelige eller under udvikling, navnlig med hensyn til energieffektivitet og integration af vedvarende energikilder; opfordrer til, at teknologi- og innovationsplatforme fra EU og landene i Det Østlige Partnerskab benyttes som hjælp til at identificere fremadskuende innovation inden for ren energi, som fortjener målrettet støtte; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at forskning og innovation via den private sektor, og navnlig via SMV'er, er afgørende for at støtte ren energi, energieffektivitet, energibæredygtighed samt for at fremme og støtte jobskabelse, vækst og investering i EU og landene i Det Østlige Partnerskab; understreger, at det er nødvendigt, at SMV'ernes finansiering tilpasses til deres behov; mener, at det for at sikre en gnidningsfri overgang til en bæredygtig kulstoffattig økonomi er nødvendigt at sikre, at arbejdsmarkederne i tilstrækkelig grad kan imødekomme den nye efterspørgsel efter innovative rene energisystemer, samtidig med at der tages hensyn til behovet for en rimelig og fair overgang; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mener, at medtagelsen af relevante oplysninger i de integrerede nationale energi- og klimaplaner kan være befordrende for energieffektiviteten; understreger i denne forbindelse vigtigheden af at fremme bedste praksis og udveksle oplysninger samt strømline reglerne om deltagelse i innovationsprogrammer for alle organisationer, virksomheder, universiteter og uddannelsesinstitutioner, både fra EU og fra landene i Det Østlige Partnerskab; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver behovet for yderligere at fremme finansieringen af samarbejde på energiområdet, men også for at strømline energiinnovation i forbindelse med de øvrige samfundsmæssige udfordringer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | er fortsat bekymret over kompleksiteten af de eksisterende finansielle instrumenter og fremhæver behovet for større sammenhæng mellem de relevante midler, der afsættes til projekter inden for ren energi; opfordrer Kommissionen til at forenkle adgangen til og øge budgettet, herunder omfordele en lille del af den direkte støtte til fossile brændstoffer, med henblik på at fremme og fremskynde den bæredygtige udvikling; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer EU og landene i Det Østlige Partnerskab til, når de ser på energisektoren og andre tilknyttede sektorer, at optrappe deres indsats til støtte for innovation inden for bæredygtige indkøb af råstoffer, bedre produktdesign, genanvendelse, genbrug og kaskadeanvendelse af eksisterende metaller og materialer inden for rammerne af den cirkulære økonomi og energibesparelser; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger EU's og landene i Det Østlige Partnerskabs interesse i at bekæmpe bureaukrati, korruption og urimelig markedspraksis på grund af den negative indvirkning heraf i de tidlige stadier af revolutionerende nye teknologier; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer EU og landene i Det Østlige Partnerskab til at øge indsatsen for at støtte og harmonisere uddannelse inden for de akademiske områder, der er relevante for energieffektivitet; understreger, at uddannelse er af afgørende betydning for innovation og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

25.

| 26. | anerkender behovet for systemisk uddannelse og deltagelsesorienterede ordninger, der har til formål at gøre det muligt for samfundet at engagere sig fuldt ud i omdannelsen af energisystemet og gøre det muligt for borgere i alle aldre gradvist at bevæge sig fra bevidsthed og forståelse til aktiv deltagelse og myndiggørelse; opfordrer EU og landene i Det Østlige Partnerskab til at fremme borgernes deltagelse i energirelaterede anliggender gennem informationskampagner og omfattende og tilgængelig information; understreger, at det er nødvendigt at planlægge relevante efteruddannelsesforanstaltninger med henblik på at sikre en socialt acceptabel overgang til en kulstoffattig økonomi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at der i byområderne udover dekarbonisering og renovering af bygninger er grund til bekymring for så vidt angår grønne områder; henstiller, at medtagelse af grønne områder i byerne gøres til en prioritet, i lyset af at deres forsvinden er uigenkaldelig; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mener, at transportsektoren har et enormt potentiale og bør spille en afgørende rolle i overgangsfasen, og opfordrer EU og landene i Det Østlige Partnerskab til at støtte og fremme lavemissionsmobilitet; |
| --- | --- |

28.

Multilaterale samarbejds- og succesprogrammer

| 29. | bifalder de ændringer, der er vedtaget af Armenien vedrørende loven om energibesparelser og vedvarende energi samt planen om at generere 30 % af den samlede elproduktion fra vedvarende kilder i 2020; fremhæver, at der er potentiale til at forbedre effektiviteten af energiforbruget i bygninger og opvarmning; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over Aserbajdsjans indsats for at vedtage nye retsakter og erstatte teknologier og faciliteter med nye og mere moderne; støtter på det kraftigste de nye programmer, der har til formål at øge energieffektiviteten i 2020, samt etableringen af statsagenturet for alternative og vedvarende energikilder med henblik på at ensrette energieffektiviteten; understreger, at det er nødvendigt at fremme et institut for energieffektivitet og forbedre bygningers effektivitet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | støtter regeringens øgede fokus på energieffektivitet, navnlig på reduktion af drivhusgasemissioner, forøgelse af andelen af vedvarende energikilder i energimikset og reduktion af energiforbruget; gentager dog sin opfordring til EU og myndighederne i Hviderusland om at prioritere sikkerheden på det hviderussiske atomkraftværk i Ostrovets og om at sikre, at fremskridt i forbindelserne mellem EU og Hviderusland gøres betinget af øget åbenhed og samarbejde samt af fuldstændig overholdelse af internationale nukleare og miljømæssige sikkerhedskrav fra Hvideruslands side; |
| --- | --- |

31.

| 32. | støtter på det kraftigste Georgiens engagement i energieffektivitet; glæder sig over tiltrædelsen til Energifællesskabet i 2017; glæder sig over det intensive arbejde, der udføres med hensyn til udarbejdelse og færdiggørelse af lovforslag vedrørende energi, energieffektivitet, energieffektivitetsmærkning, energiydeevne i bygninger og fremme af vedvarende energi, samt med hensyn til handlingsplaner for energieffektivitet og vedvarende energi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger vigtigheden af ajourføringen af den nationale energistrategi 2030, der blev vedtaget af Republikken Moldova i 2017, og som har til formål at reducere energiintensiteten med 10 % senest i 2020 og energiforbruget i bygninger med 20 % senest i 2020; glæder sig over den succesrige gennemførelse af det EU-finansierede »Energi- og biomasseprojekt«, der har bidraget til at øge produktionen af vedvarende energikilder; fremhæver betydningen af vedtagelsen af energieffektivitetsloven, der omsætter EU-direktivet om energieffektivitet 2012/27/EU i national ret; fremhæver behovet for, at der udarbejdes en national plan for energieffektivitet i bygninger, der tager hensyn til eksterne og interne klimafaktorer; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over Georgiens målsætning om at reducere drivhusgasemissioner med 25 % under »business as usual«-scenariet i 2030 som sit bidrag til »tilsigtede nationalt bestemte bidrag« under Parisaftalen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | glæder sig over indsatsen i landene i Det Østlige Partnerskab med hensyn til at diversificere deres energikilder; bifalder de betydelige fremskridt, som Ukraine har gjort med hensyn til at reducere den høje energiintensitet i landets økonomi og infrastruktur, herunder den vedtagne lov i Ukraine om det nationale udvalg for energi- og forsyningsregulering, der fremmer etableringen af en uafhængig tilsynsmyndighed på energimarkedet i Ukraine i overensstemmelse med EU's standarder; glæder sig over Ukraines fremskridt med hensyn til energieffektivitet, navnlig vedtagelsen af loven om energieffektivitetsfonden og anden relevant lovgivning, der har muliggjort, at Ukraines energieffektivitetsfond har fungeret siden begyndelsen af 2018 med delvis finansiering fra EU; glæder sig den påbegyndte adskillelsesproces i overensstemmelse med EU's tredje energipakke; glæder sig over vedtagelsen i august 2017 af den nye energistrategi for Ukraine frem til 2035 (»Sikkerhed, energieffektivitet, konkurrencedygtighed«), der definerer hele den store gruppe af reformer i energisektoren med nye mål for vedvarende energi samt en målsætning om at reducere økonomiens energiintensitet med halvtreds procent i 2030; understreger behovet for energieffektivitetsprojekter på lokalplan til fordel for kommunerne; |
| --- | --- |

35.

| 36. | glæder sig over udvidelsen af partnerskabet med Østeuropa inden for energieffektivitet og miljø, EU4Energy, for alle østeuropæiske partnere, hvilket har til formål at fremskynde gennemførelsen af energieffektivitetsprojekter med henblik på at forbedre lovgivnings- og reguleringsmæssige miljøer og støtte samarbejde om infrastrukturprojekter; opfordrer til udveksling af erfaringer og bedste praksis fra allerede gennemførte vellykkede energieffektivitetsprojekter, såsom det EU-finansierede »Energi- og biomasseprojekt« i Moldova og/eller de foranstaltninger, der blev truffet af Georgien og Ukraine med henblik på at øge energieffektiviteten i beboelsessektorer; støtter kraftigt engagementet i Borgmesteraftale Øst, der bringer lokale og regionale myndigheder sammen om arbejdet med at gennemføre klima- og energimålsætninger; understreger betydningen af andre EU-finansierede projekter, såsom Klima Øst-projektpakken, der har til formål at sætte partnerne i stand til at opnå reduktioner af drivhusgasemissionerne; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over, at Aserbajdsjan er placeret som nr. 28 på det globale energieffektivitetsindeks ifølge indeks 2015 for energiproduktivitet og økonomisk velstand; glæder sig over, at Aserbajdsjans energiproduktivitetsresultater forbedres årligt med 12,8 %, hvilket er den hurtigste energiproduktivitetsforbedring i verden; |
| --- | --- |

37.

| 38. | glæder sig over Aserbajdsjans målsætning om at reducere drivhusgasemissioner med 30 % i forhold til 1990-niveauet i 2030 som sit bidrag til det tilsigtede nationalt bestemte bidrag; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over SOCAR's medlemsskab af Verdensbankens initiativ »Zero Routine Flaring by 2030«; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til Europa-Parlamentets formand, Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, kommissæren for europæisk naboskabspolitik og udvidelsesforhandlinger, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil samt til regeringerne og parlamenterne i EU-medlemsstaterne og i de østeuropæiske partnerlande. |
| --- | --- |

40.

---

| 25.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/19

---

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutningom bekæmpelse af uformelt og sort arbejde og forbedring af arbejdstageres sociale sikring i EU og de østlige partnerskabslande

(2018/C 343/04)

DEN PARLAMENTARISKE FORSAMLING EURONEST,

| — | der henviser til associeringsaftalerne mellem Den Europæiske Union og henholdsvis Moldova, Georgien og Ukraine, til den omfattende og udvidede partnerskabsaftale med Armenien, og navnlig til disse aftalers kapitler om handel og bæredygtig udvikling samt om beskæftigelse, socialpolitik og lige muligheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalerne mellem Den Europæiske Union og henholdsvis Moldova, Georgien og Ukraine, til den omfattende og udvidede partnerskabsaftale med Armenien, og navnlig til disse aftalers kapitler om handel og bæredygtig udvikling samt om beskæftigelse, socialpolitik og lige muligheder,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig dens præambel og artikel 3 og 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig dens præambel og artikel 3 og 6,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 og 168, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 6, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156, 159 og 168,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til den europæiske socialpagt af 3. maj 1996, særlig afsnit I og afsnit II, artikel 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske socialpagt af 3. maj 1996, særlig afsnit I og afsnit II, artikel 3,

| — | der henviser til den europæiske kodeks for social sikring fra 1964 og den reviderede kodeks fra 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske kodeks for social sikring fra 1964 og den reviderede kodeks fra 1990,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (1) og til den europæiske konvention om social sikring (ETS nr. 078), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (1) og til den europæiske konvention om social sikring (ETS nr. 078),

| — | der henviser til proklamationen af den europæiske søjle for sociale rettigheder i november 2017 og til Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til proklamationen af den europæiske søjle for sociale rettigheder i november 2017 og til Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (2),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konventioner og henstillinger nr. 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 og 204 samt til organisationens dagsorden for anstændigt arbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konventioner og henstillinger nr. 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 og 204 samt til organisationens dagsorden for anstændigt arbejde,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra topmødet i Det Østlige Partnerskab i Bruxelles den 24. november 2017 og til de 20 konkrete mål for 2020 samt den vedtagne reviderede struktur, der er vedlagt dertil som bilag; |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra topmødet i Det Østlige Partnerskab i Bruxelles den 24. november 2017 og til de 20 konkrete mål for 2020 samt den vedtagne reviderede struktur, der er vedlagt dertil som bilag;

| A. | der henviser til, at EU i overensstemmelse med artikel 3 i TEU bestræber sig på at fremme en bæredygtig udvikling i Europa, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt samt et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten; der henviser til, at EU proklamerede den europæiske søjle for sociale rettigheder som reaktion på de stigende udfordringer vedrørende social sikring og beskyttelse af EU-borgerne; der henviser til, at den gældende EU-ret på det sociale område er baseret på forskellige nationale, internationale og EU-retlige instrumenter, navnlig ILO's og Europarådets konventioner, der typisk omfatter rettigheder, som hovedsageligt er knyttet til ansættelseskontrakter, arbejdsvilkår eller adgang til sociale ydelser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU i overensstemmelse med artikel 3 i TEU bestræber sig på at fremme en bæredygtig udvikling i Europa, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt samt et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten; der henviser til, at EU proklamerede den europæiske søjle for sociale rettigheder som reaktion på de stigende udfordringer vedrørende social sikring og beskyttelse af EU-borgerne; der henviser til, at den gældende EU-ret på det sociale område er baseret på forskellige nationale, internationale og EU-retlige instrumenter, navnlig ILO's og Europarådets konventioner, der typisk omfatter rettigheder, som hovedsageligt er knyttet til ansættelseskontrakter, arbejdsvilkår eller adgang til sociale ydelser;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder opstiller rettigheder med særlig relevans for arbejdstagere, som flytter inden for eller til EU, navnlig menneskelig værdighed (artikel 1), forbud mod slaveri og tvangsarbejde (artikel 5), erhvervsfrihed og ret til at arbejde (artikel 15), ikke-forskelsbehandling (artikel 21), ret til information og høring (artikel 27), forhandlingsret og ret til kollektive skridt (artikel 28), ret til arbejdsformidling (artikel 29), beskyttelse i tilfælde af ubegrundet opsigelse (artikel 30), retfærdige og rimelige arbejdsforhold (artikel 31), forbud mod børnearbejde og beskyttelse af unge på arbejdspladsen (artikel 32), social sikring og social bistand (artikel 34), ret til sundhedsbeskyttelse (artikel 35) og adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol (artikel 47); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder opstiller rettigheder med særlig relevans for arbejdstagere, som flytter inden for eller til EU, navnlig menneskelig værdighed (artikel 1), forbud mod slaveri og tvangsarbejde (artikel 5), erhvervsfrihed og ret til at arbejde (artikel 15), ikke-forskelsbehandling (artikel 21), ret til information og høring (artikel 27), forhandlingsret og ret til kollektive skridt (artikel 28), ret til arbejdsformidling (artikel 29), beskyttelse i tilfælde af ubegrundet opsigelse (artikel 30), retfærdige og rimelige arbejdsforhold (artikel 31), forbud mod børnearbejde og beskyttelse af unge på arbejdspladsen (artikel 32), social sikring og social bistand (artikel 34), ret til sundhedsbeskyttelse (artikel 35) og adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol (artikel 47);

| C. | der henviser til, at der ikke findes nogen bindende mekanisme for grænseoverskridende samarbejde mellem de relevante myndigheder i EU's medlemsstater til behandling af spørgsmål vedrørende sort arbejde; der henviser til, at den europæiske platform til imødegåelse af sort arbejde blev oprettet i maj 2016 med henblik på at udveksle bedste praksis og oplysninger om spørgsmålet samt fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der ikke findes nogen bindende mekanisme for grænseoverskridende samarbejde mellem de relevante myndigheder i EU's medlemsstater til behandling af spørgsmål vedrørende sort arbejde; der henviser til, at den europæiske platform til imødegåelse af sort arbejde blev oprettet i maj 2016 med henblik på at udveksle bedste praksis og oplysninger om spørgsmålet samt fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne;

| D. | der henviser til, at Kommissionen har fremlagt forslag til et nyt direktiv om gennemsigtige og forudsigelige arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen har fremlagt forslag til et nyt direktiv om gennemsigtige og forudsigelige arbejdsvilkår;

| E. | der henviser til, at Kommissionen har fremlagt et forslag til Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen har fremlagt et forslag til Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige;

| F. | der henviser til, at Kommissionen har bebudet oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed for at sikre, at EU's regler om arbejdskraftens mobilitet håndhæves, og at den endvidere har bekendtgjort planer om at indføre et europæisk socialsikringsnummer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen har bebudet oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed for at sikre, at EU's regler om arbejdskraftens mobilitet håndhæves, og at den endvidere har bekendtgjort planer om at indføre et europæisk socialsikringsnummer;

| G. | der henviser til, at den europæiske naboskabspolitik, navnlig de vidtgående og brede frihandelsområder (DCFTA) med Georgien, Republikken Moldova og Ukraine, samt aftalerne om visumfri indrejse har vidtrækkende konsekvenser for arbejdsmarkedet og arbejdstagernes sociale vilkår i både EU's medlemsstater og de østlige partnerskabslande; der henviser til, at grænseoverskridende virksomhed nødvendiggør samarbejde mellem de nationale arbejdstilsyns- og håndhævelsesorganer for at sikre gennemførelse af eksisterende lovgivning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den europæiske naboskabspolitik, navnlig de vidtgående og brede frihandelsområder (DCFTA) med Georgien, Republikken Moldova og Ukraine, samt aftalerne om visumfri indrejse har vidtrækkende konsekvenser for arbejdsmarkedet og arbejdstagernes sociale vilkår i både EU's medlemsstater og de østlige partnerskabslande; der henviser til, at grænseoverskridende virksomhed nødvendiggør samarbejde mellem de nationale arbejdstilsyns- og håndhævelsesorganer for at sikre gennemførelse af eksisterende lovgivning;

| H. | der henviser til, at ledighed, korruption, dårlig regeringsførelse og voldelige konflikter i EU's nabolande tvinger folk til at forlade deres hjem og søge arbejde andetsteds, herunder i udlandet; der henviser til, at flygtninge og indvandrere er mere tilbøjelige til at arbejde sort, når de ikke nyder social beskyttelse, og ofte antages til ufaglært arbejde; der henviser til, at flygtninge og migranter, navnlig kvinder, er de mest sårbare grupper på arbejdsmarkedet og i samfundet som helhed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ledighed, korruption, dårlig regeringsførelse og voldelige konflikter i EU's nabolande tvinger folk til at forlade deres hjem og søge arbejde andetsteds, herunder i udlandet; der henviser til, at flygtninge og indvandrere er mere tilbøjelige til at arbejde sort, når de ikke nyder social beskyttelse, og ofte antages til ufaglært arbejde; der henviser til, at flygtninge og migranter, navnlig kvinder, er de mest sårbare grupper på arbejdsmarkedet og i samfundet som helhed;

| I. | der henviser til, at den globale finansielle og økonomiske krise og omstillingsprocesserne i EU's medlemsstater og i de østlige partnerskabslande har haft vidtrækkende sociale følger lige fra ungdoms- og langtidsledighed til stigende ulighed og fattigdom; der henviser til, at denne udvikling, som ofte skyldes spareforanstaltninger, har medført en række ændringer af de sociale sikringsordninger i EU-medlemsstaterne og naboskabslandene og desuden ført til forringede standarder inden for bl.a. sundhedsydelser og pensioner; der henviser til, at reformerne af arbejdskodeksen har afstedkommet en deregulering og liberalisering, men ikke har mindsket den uformelle økonomi; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den globale finansielle og økonomiske krise og omstillingsprocesserne i EU's medlemsstater og i de østlige partnerskabslande har haft vidtrækkende sociale følger lige fra ungdoms- og langtidsledighed til stigende ulighed og fattigdom; der henviser til, at denne udvikling, som ofte skyldes spareforanstaltninger, har medført en række ændringer af de sociale sikringsordninger i EU-medlemsstaterne og naboskabslandene og desuden ført til forringede standarder inden for bl.a. sundhedsydelser og pensioner; der henviser til, at reformerne af arbejdskodeksen har afstedkommet en deregulering og liberalisering, men ikke har mindsket den uformelle økonomi;

| J. | der henviser til, at sort arbejde ofte har en grænseoverskridende dimension; der henviser til, at karakteren af arbejdet kan variere fra land til land afhængigt af den økonomiske, administrative og sociale sammenhæng, det indgår i; der henviser til, at de nationale lovgivninger om sort arbejde og de definitioner, der anvendes på nationalt plan, varierer fra land til land; der henviser til, at foranstaltninger til imødegåelse af sort arbejde derfor bør skræddersys, så de tager hensyn til disse forskelle; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at sort arbejde ofte har en grænseoverskridende dimension; der henviser til, at karakteren af arbejdet kan variere fra land til land afhængigt af den økonomiske, administrative og sociale sammenhæng, det indgår i; der henviser til, at de nationale lovgivninger om sort arbejde og de definitioner, der anvendes på nationalt plan, varierer fra land til land; der henviser til, at foranstaltninger til imødegåelse af sort arbejde derfor bør skræddersys, så de tager hensyn til disse forskelle;

| K. | der henviser til, at muligheden for at finde sort arbejde er en vigtig pullfaktor, der tilskynder til ulovlig indvandring; der henviser til, at borgere, der har en illegal eller ikke-reguleret status, og som har tendens til at falde uden for det sociale sikringssystem, ofte tilbydes sort arbejde under forhold, som er socialt uacceptable og i strid med sundheds- og sikkerhedsbestemmelser eller med nationale kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at muligheden for at finde sort arbejde er en vigtig pullfaktor, der tilskynder til ulovlig indvandring; der henviser til, at borgere, der har en illegal eller ikke-reguleret status, og som har tendens til at falde uden for det sociale sikringssystem, ofte tilbydes sort arbejde under forhold, som er socialt uacceptable og i strid med sundheds- og sikkerhedsbestemmelser eller med nationale kollektive overenskomster;

| L. | der henviser til, at arbejdsmarkederne og samfundene i såvel EU-medlemsstaterne som de østlige partnerskabslande er under forandring og står over for væsentlige udfordringer som følge af den digitale revolution, ændrede arbejdsmønstre og den demografiske udvikling, der skaber nye udfordringer og muligheder for arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at arbejdsmarkederne og samfundene i såvel EU-medlemsstaterne som de østlige partnerskabslande er under forandring og står over for væsentlige udfordringer som følge af den digitale revolution, ændrede arbejdsmønstre og den demografiske udvikling, der skaber nye udfordringer og muligheder for arbejdsmarkedet;

| M. | der henviser til, at der findes tilfælde, hvor udnyttelse af arbejdskraft til husligt arbejde såsom rengøring og pleje af børn eller ældre, tolereres, selv om alvorlige former for udnyttelse af arbejdskraft er strafbare i henhold til EU's og medlemsstaternes lovgivning; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der findes tilfælde, hvor udnyttelse af arbejdskraft til husligt arbejde såsom rengøring og pleje af børn eller ældre, tolereres, selv om alvorlige former for udnyttelse af arbejdskraft er strafbare i henhold til EU's og medlemsstaternes lovgivning;

Generelt

| 1. | understreger, at bekæmpelse af sort arbejde og indførelse af socialsikringsforanstaltninger er en stor udfordring for både EU's medlemsstater og de østlige partnerskabslande og derfor bør håndteres i fællesskab; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anerkender, at sort arbejde er en kompleks og krævende udfordring, navnlig i lande med vanskelige samfundsøkonomiske forhold præget af høj arbejdsløshed, udbredt fattigdom og social udstødelse, dårligt erhvervsklima og et manglende finanspolitisk råderum; understreger imidlertid, at sort arbejde har alvorlige følger for ethvert samfund, herunder mistede skatteindtægter for de nationale skattemyndigheder, underminering af de sociale sikringsydelser og leveringen heraf, usikre arbejdsvilkår og systemiske risici for krænkelse af grundlæggende arbejdstagerrettigheder, manglende kollektiv repræsentation og illoyal konkurrence mellem virksomheder; understreger derfor, at der er behov for sammenhængende og integrerede nationale strategier og internationalt samarbejde for at lette overgangen fra den uformelle til den formelle økonomi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager derfor, at det komplekse net af problemer vedrørende sort arbejde, overgangen fra uformel til formel økonomi og fra uformelt til formelt arbejde samt social sikring af arbejdstagerne hidtil ikke har været et omdrejningspunkt i politikken for Det Østlige Partnerskab; |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at en offentlig administration og et retssystem, som nyder borgernes tillid, modvirker sort arbejde; understreger derfor, at retsstatsprincippet, god regeringsførelse og udryddelse af korruption er afgørende for overgangen fra den uformelle til den formelle økonomi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | udtrykker bekymring over ungdomsledigheden og antallet af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), i EU og de østlige partnerskabslande, og antallet af unge, der deltager i skyggeøkonomien; understreger, at det er de unge, der viderefører et lands kulturelle, økonomiske og sociale arv, og at der derfor bør lægges stor vægt på at skabe job til de unge og indføre foranstaltninger, der tilskynder personer, der arbejder sort, til at blive en del af den formelle økonomi; påpeger, at flere af midlerne fra EU's kommende flerårige finansielle ramme og efterfølgeren til det europæiske naboskabsinstrument (ENI) bør anvendes til at fremme ungdomsbeskæftigelsen i den officielle økonomi ved brug af den gode praksis, der er fastlagt under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer til, at der udvikles et system, der sikrer, at kvalifikationer opnået i et østligt partnerskabsland anerkendes i EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager betydningen af nultolerancepolitikker over for sort arbejde, herunder i underentrepriser og forsyningskæder, når det gælder offentlige indkøb og udlån fra internationale finansielle institutioner (Verdensbanken, Den Internationale Finansieringsinstitution, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Den Europæiske Investeringsbank); |
| --- | --- |

7.

Foranstaltninger på kort sigt

| 8. | opfordrer EU's medlemsstater og de østlige partnerskabslande til at øge offentlighedens bevidsthed om det presserende behov for handling og til at styrke indsatsen for at imødegå sort arbejde, herunder gennem offentlige oplysningskampagner i samarbejde med arbejdsmarkedets parter; opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaternes og de østlige partnerskabslandes indsats for at sikre en effektiv formidling af oplysninger om konsekvenserne af sort arbejde for arbejdstagere, virksomheder og samfund og om arbejdstageres rettigheder som følge af de internationale arbejdsretlige standarder, der er fastlagt i ILO-konventionerne, herunder klage- og appelprocedurer; understreger behovet for at øge offentlighedens bevidsthed om, at personer, der udfører sort arbejde, risikerer grov udnyttelse, samt behovet for at fremme et klima med nultolerance over for udnyttelsen af sådanne arbejdstagere, herunder når den foregår i private husstande; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer de EU-medlemsstater og østlige partnerskabslande, som endnu ikke har gjort det, til at ratificere og de facto fremme relevante ILO-konventioner og -henstillinger, herunder nr. 94 (arbejdsklausuler (offentlige kontrakter)), 102 (social tryghed (minimumsstandarder)), 144 (trepartshøringer), 155 (sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen) og den tilhørende protokol fra 2002, 167 (arbejdsmiljø i byggeriet), 177 (hjemmearbejde), 184 (sikkerhed og sundhed i landbrug), 187 (rammer for fremme af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen), 189 (husarbejdere), 202 (social mindstebeskyttelse), 204 (overgangen fra uformel til formel økonomi) og 205 (beskæftigelse og anstændigt arbejde i overgangen til fred og stabilitet); |
| --- | --- |

9.

| 10. | er af den opfattelse, at der bør lægges større vægt på gennemførelsen af bestemmelserne i kapitlerne om »handel og bæredygtig udvikling« og »beskæftigelse, socialpolitik og lige muligheder« i de bilaterale aftaler mellem EU og Det Østlige Partnerskab; opfordrer Kommissionen til at stille detaljerede oplysninger til rådighed om gennemførelsen af de relevante bestemmelser i associerings-/DCFTA-aftalerne med Moldova, Georgien og Ukraine i de årlige gennemførelsesrapporter samt om fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af de relevante bestemmelser i den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien efter aftalens ratificering; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer til, at der iværksættes en institutionel samarbejdsmekanisme til bekæmpelse af sort arbejde under Det Østlige Partnerskabs multilaterale struktur; anbefaler, at der oprettes en multilateral (under-)platform under Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, som kan forsyne organerne under Det Østlige Partnerskab, herunder platform 2, med input vedrørende de sociale og arbejdsretlige aspekter af det handelsmæssige og økonomiske samarbejde; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at der er grundlag for at oprette en mekanisme baseret på udveksling af bedste praksis og forbedring af dataindsamlingen efter eksemplet fra platformen til imødegåelse af sort arbejde; påpeger, at en sådan mekanisme kan danne grundlag for at vurdere de faktorer, karakteristika, årsager og omstændigheder, der er forbundet med uformelt og sort arbejde samt dårlige arbejdsvilkår i både en national og grænseoverskridende sammenhæng, og for at udveksle bedste praksis om, hvordan arbejdstagernes sociale sikring kan forbedres, og der kan fremmes anstændigt arbejde og social beskyttelse for alle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer medlemsstaterne og de østlige partnerskabslande til at indgå bilaterale aftaler om dataudveksling og administrativt samarbejde om grænseoverskridende sort arbejde; understreger behovet for at udvikle praktiske redskaber til bekæmpelse af organiserede former for og netværk af grænseoverskridende sort arbejde; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over vedtagelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder; opfordrer EU-medlemsstaterne og de østlige partnerskabslande til på det næstkommende møde på højt plan at drøfte, hvordan den østlige partnerskabspolitik kan tilpasses i overensstemmelse med den europæiske søjle for sociale rettigheder, og til at udvikle en fælles ramme for afklaring af status for gennemførelsen af de grundlæggende sociale rettigheder ved hjælp af de 20 principper under den europæiske søjle for sociale rettigheder og den sociale indikatorresultattavle og med det langsigtede mål at sikre de østlige partnerskabslandes overholdelse af de 20 principper; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at den etablerede platform til imødegåelse af sort arbejde kan medvirke til et øget samarbejde, der vil bringe eksperter fra både EU og de østlige partnerskabslande sammen; opfordrer EU til at overveje oprettelsen af en mekanisme, hvorved tredjelande kan deltage i og drage fordel af platformens aktiviteter; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til, at de østlige partnerskabslande gives adgang til programmerne til fremme af beskæftigelse og anstændigt arbejde; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at arbejdstilsyn spiller en væsentlig rolle for beskyttelse af arbejdstagerrettigheder, sikring af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, bekæmpelse af et usikkert arbejdsmiljø, forebyggelse af overtrædelse af bestemmelser om arbejdsbeskyttelse og fremme af en retfærdig og socialt ansvarlig økonomisk vækst, idet det bidrager til at sikre, at der rent faktisk udbetales løn og ydes socialsikringsbidrag, hvilket således vil øge skatteindtægterne og socialsikringskassernes indtægter og samtidig sikre, at arbejdstagerne er dækket i forbindelse med sygdom, ulykker på arbejdspladsen og pension; beklager, at arbejdstilsynsmyndighederne er blevet svækket eller ligefrem afskaffet som følge af spareforanstaltninger og overgangsprocesser; opfordrer navnlig de østlige partnerskabslande til at vende denne udvikling og sikre, at de nationale arbejdstilsynsmyndigheder får den finansiering, det personale og den uddannelse, de har behov for; opfordrer Kommissionen til at støtte grænseoverskridende uddannelse og andre former for samarbejde mellem de nationale arbejdstilsynsmyndigheder; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at arbejdsmarkedets parter i mange EU-medlemsstater spiller en vigtig rolle i bekæmpelsen af sort arbejde; understreger behovet for at styrke dialogen med arbejdsmarkedets parter samt høringen heraf i De Østlige Partnerskabslande, så de bliver involveret i bestræbelserne på at forbedre arbejdsvilkårene, arbejdsstandarderne og den sociale beskyttelse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | råder EU-medlemsstaternes nationale myndigheder til at fremme indenlandske alliancer mod sort arbejde i de mest berørte brancher, såsom bygge- og anlægsvirksomhed, transport, turisme og landbrug; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger fagforeningernes centrale rolle i bekæmpelsen af sort arbejde og beskyttelsen af sort arbejdskraft, idet fagforeninger normalt er de første instanser, der får kendskab til problematiske, svigagtige, bedrageriske eller ulovlige forhold eller situationer; bemærker med bekymring de vanskeligheder, som fagforeninger konfronteres med i de østlige partnerskabslande, lige fra begrænsninger af forenings- og forsamlingsfriheden til hindringer for dialogen mellem arbejdsmarkedets parter; opfordrer EU's medlemsstater og de østlige partnerskabslande til at fastsætte betingelser, der giver fagforeningerne mulighed for at handle, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sin støtte til dem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer erhvervslivets aktører i EU og de østlige partnerskabslande til at påtage sig deres sociale ansvar for at bekæmpe sort arbejde, herunder i forsyningskæder, og minder dem om, at sort arbejde skaber illoyal konkurrence på markedet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over oprettelsen af arbejdsgruppe 5 om social- og arbejdsmarkedspolitikker og arbejdsmarkedsdialog inden for Det Østlige Partnerskabs civilsamfundsforum; foreslår, at denne arbejdsgruppe bidrager til den igangværende drøftelse om bekæmpelse af sort arbejde i form af egne indlæg om civilsamfundets rolle; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer EU til at afsætte en del af den bistand, der ydes til landene i Det Østlige Partnerskab, og som anvendes inden for rammerne af de finansielle instrumenter i FFR efter 2020, til disse komplekse spørgsmål, herunder støtte til den institutionelle udvikling af arbejdstilsynssystemerne, og til at styrke den sociale dialog og arbejdsmarkedsparternes kapacitet, herunder på sektorplan, samt den civile dialog og civilsamfundsorganisationernes arbejde generelt; |
| --- | --- |

23.

Foranstaltninger på lang sigt

| 24. | understreger, at overgangen fra den uformelle til den formelle økonomi bør være led i en bredere langsigtet strategi, som har til formål at øge den strukturerede jobskabelse, forbedre jobkvaliteten og adgangen til beskæftigelsesstøtte, bekæmpe opdelingen af arbejdsstyrken og korruption, sikre økonomiske og sociale bidrag, udvikle eller udvide omfattende socialsikringsdækning og sikre universel social mindstebeskyttelse i overensstemmelse med ILO's henstilling nr. 202; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at erfaringen viser, at både det, at myndighederne sikres bemyndigelse til at håndhæve den gældende lovgivning, og indførelsen af incitamenter, såsom indkomstskattelettelser og tilskudsordninger med henblik på at fremme regulær beskæftigelse, bidrager positivt til at ændre sort arbejde til lovligt arbejde; opfordrer EU's medlemsstater og de østlige partnerskabslande til at fastlægge en langsigtet køreplan med verificerbare benchmarks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer de østlige partnerskabslande til at udvikle nationale kapaciteter til forebyggelse og bekæmpelse af sort arbejde med bred deltagelse af interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter og NGO'er; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at sort arbejde kan gøres langt mindre attraktivt ved indførelse af gennemsigtige skattesystemer og offentlige sociale sikringsordninger, som er let tilgængelige og tiltrækkende; opfordrer EU-medlemsstaterne og de østlige partnerskabslande til at udforme nationale strategier for etablering af omfattende sociale sikringsordninger i overensstemmelse med ILO's henstilling nr. 202 om social mindstebeskyttelse og konvention nr. 102 om social sikring for at sikre, at personer i den uformelle økonomi også opnår dækning, og for at komme sort arbejde til livs; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer EU-medlemsstaterne til at indgå bilaterale aftaler med de østlige partnerskabslande, navnlig lande med store udvandrings- og indvandringsstrømme, hvilket i sidste ende er det, der giver anledning til sort arbejde; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer medlemsstaterne og de østlige partnerskabslande til at fastlægge en fælles ramme for koordinering af social sikring for at give mobile arbejdstagere ret til social sikring; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til Europa-Parlamentets formand, Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil samt til regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne og i landene i Det Østlige Partnerskab. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0010.

---

| 25.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/24

---

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om de ukrainske politiske fanger i Rusland, navnlig Oleg Sentsov

(2018/C 343/05)

DEN PARLAMENTARISKE FORSAMLING EURONEST,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets tidligere beslutninger om Rusland, især dets beslutning af 14. juni 2018 om Rusland, navnlig sagen om den ukrainske politiske fange Oleg Sentsov, og af 16. marts 2017 om de ukrainske fanger i Rusland og situationen på Krim, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets tidligere beslutninger om Rusland, især dets beslutning af 14. juni 2018 om Rusland, navnlig sagen om den ukrainske politiske fange Oleg Sentsov, og af 16. marts 2017 om de ukrainske fanger i Rusland og situationen på Krim,

| — | der henviser til redegørelsen af 25. maj 2018 fra talspersonen for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) vedrørende sagerne om en række fængslede i eller fra de ulovligt annekterede områder Krim og Sevastopol, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelsen af 25. maj 2018 fra talspersonen for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) vedrørende sagerne om en række fængslede i eller fra de ulovligt annekterede områder Krim og Sevastopol,

| — | der henviser til drøftelsen om Rusland i Udenrigsrådet den 16. april 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelsen om Rusland i Udenrigsrådet den 16. april 2018,

| — | der henviser til både artikel 5 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 7 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Den Russiske Føderation er part i, og som fastslår, at ingen må underkastes tortur eller grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, |
| --- | --- |

—

der henviser til både artikel 5 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 7 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Den Russiske Føderation er part i, og som fastslår, at ingen må underkastes tortur eller grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf,

| — | der henviser til Genèvekonventionen om beskyttelse af civile personer i krigstid: |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionen om beskyttelse af civile personer i krigstid:

| A. | der henviser til, at der er over 70 politiske fanger i Rusland og på det besatte Krim; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der er over 70 politiske fanger i Rusland og på det besatte Krim;

| B. | der henviser til, at den ukrainske filminstruktør Oleg Sentsov, der protesterede mod Ruslands ulovlige annektering af Krimhalvøen, blev arresteret i maj 2014 i forbindelse med påståede aktiviteter på Krim; der henviser til, at han blev behandlet som russisk statsborger, til trods for at han har ukrainsk statsborgerskab; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den ukrainske filminstruktør Oleg Sentsov, der protesterede mod Ruslands ulovlige annektering af Krimhalvøen, blev arresteret i maj 2014 i forbindelse med påståede aktiviteter på Krim; der henviser til, at han blev behandlet som russisk statsborger, til trods for at han har ukrainsk statsborgerskab;

| C. | der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsaktører, navnlig krimtatarer, er blevet udsat for trusler, intimidering og anholdelser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsaktører, navnlig krimtatarer, er blevet udsat for trusler, intimidering og anholdelser;

| D. | der henviser til, at mange af de indsatte og tilbageholdte har været udsat for hårde og umenneskelige forhold i fængslerne, hvilket udgør fysiske og psykologiske risici for deres sundhed; der henviser til, at der er indsatte, der har behov for akut lægehjælp og behandling; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at mange af de indsatte og tilbageholdte har været udsat for hårde og umenneskelige forhold i fængslerne, hvilket udgør fysiske og psykologiske risici for deres sundhed; der henviser til, at der er indsatte, der har behov for akut lægehjælp og behandling;

1.

kræver, at de russiske myndigheder omgående og betingelsesløst løslader Oleg Sentsov og alle andre ulovligt tilbageholdte ukrainske statsborgere i Rusland og på Krimhalvøen; minder om, at der i øjeblikket er mere end 70 (1) ukrainske politiske fanger i alt i Rusland og på det besatte Krim;

2.

beklager dybt, at en anden domfældt i sagen, Oleksandr Kolchenko, er blevet idømt ti års fængsel;

3.

bemærker, at en anden ulovligt tilbageholdt ukrainsk statsborger, Volodymyr Balukh, har sultestrejket siden den 19. marts;

4.

giver udtryk for sin dybe bekymring over, at mange af de ukrainske politiske fanger som f.eks. Mykola Karpiyuk, Volodymyr Prisich, Oleksiy Chyrniy og Yevhen Panov, er blevet tortureret i alvorlig grad;

5.

understreger, at behandlingen af alle indsatte skal leve op til internationale standarder, og at alle tilbageholdte bør have adgang til juridisk bistand, deres familier, deres diplomatiske repræsentanter og medicinsk behandling;

6.

understreger, at de russiske myndigheder, i deres de facto-kapacitet som en besættelsesmagt, der udøver reel kontrol over Krim, er fuldt ud ansvarlige for beskyttelsen af Krims borgere mod vilkårlige retslige eller administrative foranstaltninger, og at de i samme kapacitet er bundet af den humanitære folkeret til at sikre beskyttelse af menneskerettighederne på halvøen;

7.

fordømmer Ruslands krænkelser af folkeretten på det besatte Krim, herunder håndhævelsen af russisk lovgivning, den kraftige militarisering af Krimhalvøen, som truer den regionale sikkerhed, og de omfattende og systematiske menneskerettighedskrænkelser på Krim, primært rettet mod etniske ukrainere og krimtatarer;

8.

opfordrer indtrængende Rusland til at sikre ubetinget og uhindret adgang for internationale menneskerettighedsobservatører og overvågningsmissioner; opfordrer internationale organisationer som De Forenede Nationer, Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa til at overvåge menneskerettighedssituationen på Krim mere indgående og til at træffe passende foranstaltninger;

9.

opfordrer Rådet og EU-medlemsstaterne til fortsat at være urokkelige og stå sammen om deres engagement i de aftalte sanktioner over for Rusland og til at forlænge dem samt til at overveje målrettede foranstaltninger over for de enkeltpersoner, der er ansvarlige for tilbageholdelsen og retsforfølgelsen af politiske fanger;

10.

understreger vigtigheden af, at Den Europæiske Unions delegation til Rusland og EU-medlemsstaternes ambassader observerer retssager mod menneskerettighedsforkæmpere;

11.

gentager sin opfordring til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og EU-Udenrigstjenesten om at sikre, at alle tilfælde af retsforfølgelse af politiske grunde tages op i forbindelse med menneskerettighedskonsultationerne mellem EU og Rusland, når disse genoptages, og at Ruslands repræsentanter i disse konsultationer formelt afkræves svar i hvert enkelt tilfælde, og om at rapportere tilbage til Parlamentet om deres drøftelser med de russiske myndigheder;

12.

opfordrer EU til at fremsætte en erklæring, der fordømmer menneskerettighedskrænkelser i Rusland og forsøget på at skjule dem under dække af VM i fodbold;

13.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes og Det Østlige Partnerskabs regeringer og parlamenter, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament.

---

(1)  Den ikke-udtømmende liste omfatter: Teimur Abdullaiev, Uzeir Abdullaiev, Taliat Abdurakhmanov, Rustem Abiltarov, Zevri Abseitov, Muslim Aliiev, Refat Alimov, Kiazim Ametov, Ernes Ametov, Ali Asanov, Marlen Asanov, Volodymyr Balukh, Ali Bariev, Enver Bekirov, Memet Belialov, Oleksii Bessarabov, Rustem Vaitov, Resul Velilyaev, Valentyn Vygovskii, Pavlo Hryb, Mykola Dadeu, Konstatin Davydenko, Bekir Dehermendzhi, Mustafa Dehermendzhi, Emil Dzhemadenov, Arsen Dzhepparov, Dmitrii Dolgopolov, Volodymyr Dudka, Andriy Zakhtei, Ruslan Zeitullaiev, Server Zekiriaiev, Timur Ibragimov, Rustem Ismailov, Yevgenii Karakashev, Mykola Karpiuk, Stanislav Klykh, Andriy Kolomiiets, Oleksandr Kolchenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Hennadii Limeshko, Serhii Litvinov, Enver Mamutov, Nariman Memedeminov, Remzi Memetov, Emil Minasov, Igor Movenko, Seiran Muradosilov, Seiran Mustafaiev, Server Mustafaiev, Yevhen Panov, Nuri Primov, Volodymyr Prisich, Ismail Ramazanov, Fevzi Sagandzhi, Ferat Saifullaiev, Aider Saledinov, Seiran Saliiev, Enver Seitosmanov, Oleg Sentsov, Oleksii Sizonovich, Vadym Siruk, Edem Smailov, Oleksandr Steshenko, Oleksii Stohniy, Renat Suleimanov, Anna Sukhonosova, Roman Sushchenko, Roman Temovsky, Ruslan Ametov, Asan Chapukh, Oleksii Chimii, Hlib Shablii, Mykola Shiptur, Dmytro Shtyblikov, Oleksandr Shumkov, Viktor Shur.

1

---

| 25.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/26

---

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om fremskyndelse af de nationale parlamenter i EU's ratificering af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side

(2018/C 343/06)

DEN PARLAMENTARISKE FORSAMLING EURONEST,

| — | der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling Euronest af 3. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling Euronest af 3. maj 2011,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Det Østlige Partnerskabs topmøde af 24. november 2017 i Bruxelles og til sine tidligere erklæringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Det Østlige Partnerskabs topmøde af 24. november 2017 i Bruxelles og til sine tidligere erklæringer,

| — | der henviser til den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side, |
| --- | --- |

—

der henviser til den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side,

| — | der henviser til de prioriteter for partnerskabet mellem EU og Armenien, der blev underskrevet den 21. februar 2018 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til de prioriteter for partnerskabet mellem EU og Armenien, der blev underskrevet den 21. februar 2018 i Bruxelles,

| — | der henviser til budskabet fra Den Parlamentariske Forsamling Euronests Præsidium til topmødet i Det Østlige Partnerskab af 24. november 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til budskabet fra Den Parlamentariske Forsamling Euronests Præsidium til topmødet i Det Østlige Partnerskab af 24. november 2017,

| — | der henviser til det fælles arbejdsdokument fra tjenestegrenene af 9. juni 2017 med titlen »Eastern Partnership — 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results« (SWD(2017)0300); |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles arbejdsdokument fra tjenestegrenene af 9. juni 2017 med titlen »Eastern Partnership — 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results« (SWD(2017)0300);

| A. | der henviser til, at deltagerne i topmødet gennem den fælles erklæring fra topmødet i Det Østlige Partnerskab af 24. november 2017 i Bruxelles glædede sig over undertegnelsen af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Armenien i tilknytning til topmødet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at deltagerne i topmødet gennem den fælles erklæring fra topmødet i Det Østlige Partnerskab af 24. november 2017 i Bruxelles glædede sig over undertegnelsen af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Armenien i tilknytning til topmødet;

| B. | der henviser til, at undertegnelsen af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien i tilknytning til topmødet i Det Østlige Partnerskab i Bruxelles den 24. november 2017 satte Den Europæiske Union og Armenien i stand til at arbejde tættere sammen for at tackle de eksisterende udfordringer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at undertegnelsen af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien i tilknytning til topmødet i Det Østlige Partnerskab i Bruxelles den 24. november 2017 satte Den Europæiske Union og Armenien i stand til at arbejde tættere sammen for at tackle de eksisterende udfordringer;

| C. | der henviser til, at Armenien bekræftede sit engagement i dette strategiske og ambitiøse partnerskab med Den Europæiske Union, som er baseret på fælles værdier, fælles interesser og gensidig forståelse, fælles ejerskab og ansvar samt differentiering og gensidig ansvarlighed, og som bringer de østeuropæiske partnerlande tættere på Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Armenien bekræftede sit engagement i dette strategiske og ambitiøse partnerskab med Den Europæiske Union, som er baseret på fælles værdier, fælles interesser og gensidig forståelse, fælles ejerskab og ansvar samt differentiering og gensidig ansvarlighed, og som bringer de østeuropæiske partnerlande tættere på Den Europæiske Union;

| D. | der henviser til, at Republikken Armeniens nationalforsamling enstemmigt ratificerede den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien i 2018; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Republikken Armeniens nationalforsamling enstemmigt ratificerede den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien i 2018;

| E. | der henviser til, at den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien allerede er blevet ratificeret af de nationale parlamenter i Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen og Republikken Bulgarien; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien allerede er blevet ratificeret af de nationale parlamenter i Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen og Republikken Bulgarien;

Den Parlamentariske Forsamling Euronest,

1.

opfordrer indtrængende de nationale parlamenter i alle EU's medlemsstater til at ratificere den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Armenien uden unødig forsinkelse;

2.

glæder sig over støtten fra Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformand for Kommissionen og Rådet for Den Europæiske Union med hensyn til ratificeringen af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale i de nationale parlamenter i EU og forventer en yderligere indsats i denne henseende;

3.

opfordrer de politiske partier i EU til at bidrage til processen med at afslutte procedurerne for ratificering af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale i de nationale parlamenter i deres respektive lande.

---

| 25.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 343/27

---

Den Parlamentariske Forsamling Euronests beslutning om EU's flerårige finansielle ramme efter 2020 og udvikling af en model for Det Østlige Partnerskab plus

(2018/C 343/07)

DEN PARLAMENTARISKE FORSAMLING EURONEST,

| — | der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling Euronest af 3. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om oprettelse af Den Parlamentariske Forsamling Euronest af 3. maj 2011,

| — | der henviser til de tre associeringsaftaler mellem EU og Georgien, Ukraine og Moldova, som har åbnet et kvalitativt nyt kapitel i de associerede landes forbindelser med EU, og som udgør et solidt grundlag for en gradvis udvikling af partnerskaber mellem dem, |
| --- | --- |

—

der henviser til de tre associeringsaftaler mellem EU og Georgien, Ukraine og Moldova, som har åbnet et kvalitativt nyt kapitel i de associerede landes forbindelser med EU, og som udgør et solidt grundlag for en gradvis udvikling af partnerskaber mellem dem,

| — | der henviser til den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik, der blev vedtaget i 2016, samt til statusrapporten om gennemførelsen heraf (gennemgås af Rådet for Udenrigsanliggender den 25. juni 2018) og til Europa-Parlamentets henstilling af 15. november 2017 til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om Det Østlige Partnerskab forud for topmødet i november 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik, der blev vedtaget i 2016, samt til statusrapporten om gennemførelsen heraf (gennemgås af Rådet for Udenrigsanliggender den 25. juni 2018) og til Europa-Parlamentets henstilling af 15. november 2017 til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om Det Østlige Partnerskab forud for topmødet i november 2017,

| — | der henviser til meddelelserne fra Kommissionen og Tjenesten for Unionens Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om den europæiske naboskabspolitik (ENP) og til Rådet for Udenrigsanliggenders konklusioner om den europæiske naboskabspolitik og Det Østlige Partnerskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelserne fra Kommissionen og Tjenesten for Unionens Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om den europæiske naboskabspolitik (ENP) og til Rådet for Udenrigsanliggenders konklusioner om den europæiske naboskabspolitik og Det Østlige Partnerskab,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra parlamenterne i Georgien, Moldova og Ukraine, det fælles kommuniké fra formændene for udvalgene om den europæiske integration af parlamenterne i Georgien, Moldova og Ukraine og den fælles Kiev-erklæring fra formændene for parlamenterne i Georgien, Moldova og Ukraine med henblik på oprettelse af en interparlamentarisk forsamling: |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra parlamenterne i Georgien, Moldova og Ukraine, det fælles kommuniké fra formændene for udvalgene om den europæiske integration af parlamenterne i Georgien, Moldova og Ukraine og den fælles Kiev-erklæring fra formændene for parlamenterne i Georgien, Moldova og Ukraine med henblik på oprettelse af en interparlamentarisk forsamling:

| A. | der henviser til, at EU's bistand er af afgørende betydning for, at de associerede partnere kan gennemføre deres ambitiøse reformdagsorden i overensstemmelse med de respektive associeringsaftaler; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's bistand er af afgørende betydning for, at de associerede partnere kan gennemføre deres ambitiøse reformdagsorden i overensstemmelse med de respektive associeringsaftaler;

| B. | der henviser til, at EU's massive finansielle og tekniske bistand til de associerede lande har bidraget til at opbygge demokratiske institutioner, sikre retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne, udvikle markedsøkonomi og et konkurrencepræget erhvervsmiljø, bringe sektorpolitikkerne i overensstemmelse med de europæiske standarder og udvikle stærke politiske og økonomiske forbindelser med EU; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's massive finansielle og tekniske bistand til de associerede lande har bidraget til at opbygge demokratiske institutioner, sikre retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne, udvikle markedsøkonomi og et konkurrencepræget erhvervsmiljø, bringe sektorpolitikkerne i overensstemmelse med de europæiske standarder og udvikle stærke politiske og økonomiske forbindelser med EU;

| C. | der henviser til, at EU i betragtning af sin vedvarende tiltrækningskraft — som anført i den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik — skal fortsætte med at fungere som et tyngdepunkt for de associerede lande; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU i betragtning af sin vedvarende tiltrækningskraft — som anført i den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik — skal fortsætte med at fungere som et tyngdepunkt for de associerede lande;

| D. | der henviser til, at de associerede landes uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet er truet af uløste regionale konflikter, som Rusland har fremkaldt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de associerede landes uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet er truet af uløste regionale konflikter, som Rusland har fremkaldt;

| E. | der henviser til, at Ruslands aggressive politik over for de associerede lande, der navnlig tager form af angreb, besættelse, annektering samt finansiering og bevæbning af separatister, udgør en trussel mod sikkerheden, stabiliteten og udviklingen i de associerede lande og på hele det europæiske kontinent; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Ruslands aggressive politik over for de associerede lande, der navnlig tager form af angreb, besættelse, annektering samt finansiering og bevæbning af separatister, udgør en trussel mod sikkerheden, stabiliteten og udviklingen i de associerede lande og på hele det europæiske kontinent;

1.

opfordrer til en fælles indsats for fredelig bilæggelse af de langvarige konflikter i de associerede lande gennem inddragelse af større internationale organisationer som FN, OSCE og Europarådet;

2.

fordømmer de krænkelser af menneskerettighederne og af de grundlæggende frihedsrettigheder på de associerede landes besatte områder, som Rusland har begået;

3.

fastholder sin stærke støtte til de østlige partnerskabslandes suverænitet og territoriale integritet inden for deres internationalt anerkendte grænser;

4.

understreger behovet for hurtig moralsk støtte samt juridisk og finansiel støtte til de associerede lande med henblik på løsning af situationen vedrørende internt fordrevne personer;

5.

opfordrer til eventuel styrkelse af dialogen om sikkerhed mellem EU og de østlige partnere og til samarbejde inden for den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik;

6.

glæder sig over de 20 konkrete mål for 2020 og de vigtigste prioriterede områder, herunder: økonomisk udvikling og markedsmuligheder, styrkelse af institutioner og god regeringsførelse, konnektivitet, energieffektivitet, miljø og klimaændringer samt mobilitet og mellemfolkelige kontakter;

7.

glæder sig over den videre udvikling af konceptet »Det Østlige Partnerskab+«, som er baseret på en styrkelse af den sektorspecifikke integration mellem EU og de østlige partnere;

8.

støtter udsigten til Georgiens, Moldovas og Ukraines tilknytning til Schengenområdet og deres integration i EU's toldunion, energiunionen og det digitale indre marked;

9.

mener, at den nye flerårige finansielle ramme udtrykkeligt bør afspejle den strategiske prioritering, der går ud på at støtte de østeuropæiske partnerlande på deres vej mod EU-integration, og at den særlige status, der kendetegner de europæiske lande, der grænser op til EU, er en afgørende faktor, som skal anerkendes i den flerårige finansielle ramme;

10.

mener, at sammenlægningen af det traditionelle europæiske naboskabsinstrument (ENI) med andre finansieringsinstrumenter til brug for forskellige regioner ville sende et politisk forkert og skadeligt signal til andre lande, især de associerede partnere, og ville blive fortolket som et tegn på reduceret politisk interesse for EU's deltagelse i det østlige partnerskab;

11.

opfordrer indtrængende til at fastholde principperne om differentiering og »mere for mere« for at tilskynde til reformindsatser hos partnerne, idet det bemærkes, at en sammenlægning af alle eksterne instrumenter til ét kan udfordre den resultatbaserede tilgang og flytte fokus fra lande, der opnår bedre resultater, til lande, der har mere akutte udfordringer;

12.

opfordrer indtrængende EU-institutionerne til at opretholde det europæiske naboskabsinstrument som et særskilt finansieringsinstrument, der er skræddersyet til EU's naboskabsområde, for effektivt at kunne håndtere de associerede landes eksisterende prioriteter, behov og udfordringer og sikre regionens og EU's sikkerhed og stabilitet samt EU-bistandens bæredygtighed og sammenhæng.

---