# Az Európai Unió C 334/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 334 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. szeptember 19. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 334

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. szeptember 19.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. július 3–6-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 78., 2018.3.1 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. július 3–6-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 78., 2018.3.1 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 78., 2018.3.1 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. július 4., kedd |
| 2018/C 334/01 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a 21. század számára az európai szabványokról (2016/2274(INI)) | 2 |
| 2018/C 334/02 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a fedezett kötvények páneurópai keretének létrehozásáról (2017/2005(INI)) | 13 |
| 2018/C 334/03 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a halászattal kapcsolatos turizmusnak a halászat diverzifikálásában betöltött szerepéről (2016/2035(INI)) | 20 |
| 2018/C 334/04 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a közlekedési balesetekkel kapcsolatos elévülési időkről (2015/2087(INL)) | 30 |
| 2018/C 334/05 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a közös európai uniós polgári eljárásjogi minimumszabályokról (2015/2084(INL)) | 39 |
| 2018/C 334/06 | Az Európai Parlament 2017. július 4 -i állásfoglalása a termékek hosszabb élettartama tekintetében a fogyasztók és a vállalatok számára jelentkező előnyökről (2016/2272(INI)) | 60 |
| 2018/C 334/07 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása az emberi jogoknak a háborús bűncselekmények és az emberiesség elleni bűncselekmények, többek között a népirtás során elkövetett emberi jogok megsértése elleni fellépésről (2016/2239(INI)) | 69 |
| 2018/C 334/08 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a magántulajdonban lévő biztonsági cégekről (2016/2238(INI)) | 80 |
| 2018/C 334/09 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a munkakörülményekről és a bizonytalan foglalkoztatásról (2016/2221(INI)) | 88 |
| | 2017. július 5., szerda |
| 2018/C 334/10 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE) – 2017/2036(INI)) | 99 |
| 2018/C 334/11 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása a HIV/AIDS-re, a tuberkulózisra és a hepatitis C-re adott uniós válaszról (2017/2576(RSP)) | 106 |
| 2018/C 334/12 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó jövőbeli uniós stratégiáról (2016/2240(INI)) | 112 |
| 2018/C 334/13 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása az európai növekedés, foglalkoztatás és innováció stratégiai prioritása jegyében nagyratörő európai uniós ipari stratégia kidolgozásáról (2017/2732(RSP)) | 124 |
| | 2017. július 6., csütörtök |
| 2018/C 334/14 | Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a Bizottság Törökországról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2308(INI)) | 128 |
| 2018/C 334/15 | Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a Nobel-békedíjas Liu Hsziao-po és Li Ming-cse ügyéről (2017/2754(RSP)) | 137 |
| 2018/C 334/16 | Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása Eritreáról, nevezetesen Abune Antonios és Dawit Isaak ügyéről (2017/2755(RSP)) | 140 |
| 2018/C 334/17 | Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a burundi helyzetről (2017/2756(RSP)) | 146 |
| 2018/C 334/18 | Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a fenntarthatóságot célzó uniós fellépésről (2017/2009(INI)) | 151 |
| 2018/C 334/19 | Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a kohézió és a fejlődés előmozdításáról az Unió legkülső régióiban: az EUMSZ 349. cikkének végrehajtása (2016/2250(INI)) | 168 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. július 5., szerda |
| 2018/C 334/20 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i ajánlása a Tanácshoz az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 72. ülésszakáról (2017/2041(INI)) | 178 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. július 4., kedd

2018/C 334/01

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a 21. század számára az európai szabványokról (2016/2274(INI))

2

2018/C 334/02

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a fedezett kötvények páneurópai keretének létrehozásáról (2017/2005(INI))

13

2018/C 334/03

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a halászattal kapcsolatos turizmusnak a halászat diverzifikálásában betöltött szerepéről (2016/2035(INI))

20

2018/C 334/04

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a közlekedési balesetekkel kapcsolatos elévülési időkről (2015/2087(INL))

30

2018/C 334/05

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a közös európai uniós polgári eljárásjogi minimumszabályokról (2015/2084(INL))

39

2018/C 334/06

Az Európai Parlament 2017. július 4 -i állásfoglalása a termékek hosszabb élettartama tekintetében a fogyasztók és a vállalatok számára jelentkező előnyökről (2016/2272(INI))

60

2018/C 334/07

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása az emberi jogoknak a háborús bűncselekmények és az emberiesség elleni bűncselekmények, többek között a népirtás során elkövetett emberi jogok megsértése elleni fellépésről (2016/2239(INI))

69

2018/C 334/08

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a magántulajdonban lévő biztonsági cégekről (2016/2238(INI))

80

2018/C 334/09

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a munkakörülményekről és a bizonytalan foglalkoztatásról (2016/2221(INI))

88

2017. július 5., szerda

2018/C 334/10

Az Európai Parlament 2017. július 5-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE) – 2017/2036(INI))

99

2018/C 334/11

Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása a HIV/AIDS-re, a tuberkulózisra és a hepatitis C-re adott uniós válaszról (2017/2576(RSP))

106

2018/C 334/12

Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó jövőbeli uniós stratégiáról (2016/2240(INI))

112

2018/C 334/13

Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása az európai növekedés, foglalkoztatás és innováció stratégiai prioritása jegyében nagyratörő európai uniós ipari stratégia kidolgozásáról (2017/2732(RSP))

124

2017. július 6., csütörtök

2018/C 334/14

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a Bizottság Törökországról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2308(INI))

128

2018/C 334/15

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a Nobel-békedíjas Liu Hsziao-po és Li Ming-cse ügyéről (2017/2754(RSP))

137

2018/C 334/16

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása Eritreáról, nevezetesen Abune Antonios és Dawit Isaak ügyéről (2017/2755(RSP))

140

2018/C 334/17

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a burundi helyzetről (2017/2756(RSP))

146

2018/C 334/18

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a fenntarthatóságot célzó uniós fellépésről (2017/2009(INI))

151

2018/C 334/19

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a kohézió és a fejlődés előmozdításáról az Unió legkülső régióiban: az EUMSZ 349. cikkének végrehajtása (2016/2250(INI))

168

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2017. július 5., szerda

2018/C 334/20

Az Európai Parlament 2017. július 5-i ajánlása a Tanácshoz az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 72. ülésszakáról (2017/2041(INI))

178

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. július 5., szerda |
| 2018/C 334/21 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i határozata a bizalmas információk megtekintéséről (az eljárási szabályzat 5. cikke (5) bekezdésének és 210a. cikkének értelmezése (2017/2095(REG)) | 188 |
| | 2017. július 6., csütörtök |
| 2018/C 334/22 | Az Európai Parlament 2017. július 6-i határozata a terrorizmussal foglalkozó különbizottság felállításáról, hatásköréről, összetételéről és megbízatásának idejéről (2017/2758(RSO)) | 189 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. július 5., szerda

2018/C 334/21

Az Európai Parlament 2017. július 5-i határozata a bizalmas információk megtekintéséről (az eljárási szabályzat 5. cikke (5) bekezdésének és 210a. cikkének értelmezése (2017/2095(REG))

188

2017. július 6., csütörtök

2018/C 334/22

Az Európai Parlament 2017. július 6-i határozata a terrorizmussal foglalkozó különbizottság felállításáról, hatásköréről, összetételéről és megbízatásának idejéről (2017/2758(RSO))

189

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2017. július 4., kedd |
| 2018/C 334/23 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i határozata Mariya Gabriel az Európai Bizottság tagjává történő kinevezésének jóváhagyásáról (C8-0166/2017 – 2017/0805(NLE)) | 193 |
| 2018/C 334/24 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Koszovó közötti, Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó általános alapelvekről szóló keretmegállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13391/2016 – C8-0491/2016 – 2013/0115(NLE)) | 194 |
| 2018/C 334/25 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország kérelme – EGF/2017/001 ES/Castilla y León, bányászat) (COM(2017)0266 – C8-0174/2017 – 2017/2079(BUD)) | 195 |
| 2018/C 334/26 | P8_TA(2017)0283Makroszintű pénzügyi támogatás a Moldovai Köztársaság számára ***IAz Európai Parlament 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0014 – C8-0016/2017 – 2017/0007(COD))P8_TC1-COD(2017)0007Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 4-én került elfogadásra a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 199 |
| 2018/C 334/27 | Az Európai Parlament 2017. július 4-én elfogadott módosításai a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD)) | 201 |
| 2018/C 334/28 | P8_TA(2017)0285Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetése ***IAz Európai Parlament 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))P8_TC1-COD(2016)0308Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 4-én került elfogadásra a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 227 |
| 2018/C 334/29 | Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról: 2016-os pénzügyi év többletének beállítása a költségvetésbe (09437/2017 – C8-0190/2017 – 2017/2061(BUD)) | 229 |
| | 2017. július 5., szerda |
| 2018/C 334/30 | Az Európai Parlament határozata az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének felváltásáról szóló 2017. június 19-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2017)03984 – 2017/2747(DEA)) | 231 |
| 2018/C 334/31 | Az Európai Parlament határozata a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., II., III. és IV. mellékletének felváltásáról szóló 2017. június 19-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2017)03982 – 2017/2748(DEA)) | 232 |
| 2018/C 334/32 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv kigali módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07725/2017 – C8-0157/2017 – 2017/0016(NLE)) | 233 |
| 2018/C 334/33 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosításának az Európai Unió nevében történő elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07524/2017 – C8-0143/2017 – 2013/0448(NLE)) | 234 |
| 2018/C 334/34 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE)) | 235 |
| 2018/C 334/35 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség és az Eurojust közötti egyetértési megállapodás Eurojust által történő megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (07536/2017 – C8-0136/2017 – 2017/0804(CNS)) | 236 |
| 2018/C 334/36 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (06182/1/2017 – C8-0150/2017 – 2012/0193(COD)) | 237 |
| 2018/C 334/37 | P8_TA(2017)0300A vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keret ***IAz Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))P8_TC1-COD(2013)0432Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 5-én került elfogadásra a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 238 |
| 2018/C 334/38 | Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása a 2018. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2017/2043(BUD)) | 253 |
| | 2017. július 6., csütörtök |
| 2018/C 334/39 | P8_TA(2017)0311Az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), valamint az EFFA-garancia és az EFFA Garanciaalap létrehozása ***IAz Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Fenntartható Fejlődési Alapról (EFFA), valamint az EFFA-garancia és az EFFA Garanciaalap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0586 – C8-0377/2016 – 2016/0281(COD))P8_TC1-COD(2016)0281Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 6-án került elfogadásra az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), az EFFA-garancia és az EFFA-garanciaalap létrehozásáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 263 |
| 2018/C 334/40 | P8_TA(2017)0312Egyes műveknek és más védett teljesítményeknek a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló megengedett felhasználási módjai ***IAz Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői jog és szomszédos jogok védelme alá tartozó műveknek és más tartalmaknak a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0596 – C8-0381/2016 – 2016/0278(COD))P8_TC1-COD(2016)0278Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 6-án került elfogadásra a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes műveknek és más teljesítményeknek a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 264 |
| 2018/C 334/41 | P8_TA(2017)0313Egyes művek és más védett teljesítmények hozzáférhető formátumú példányainak az Unió és harmadik országok közötti, a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló határokon átnyúló cseréje ***IAz Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása egyes, szerzői jog és szomszédos jogok védelme alá tartozó művek és más tartalmak hozzáférhető formátumú példányainak az Unió és harmadik országok közötti, a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló nemzetközi cseréjéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0595 – C8-0380/2016 – 2016/0279(COD))P8_TC1-COD(2016)0279Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 6-án került elfogadásra a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes művek és más teljesítmények hozzáférhető formátumú példányainak a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló, határokon átnyúló, az Unió és harmadik országok közötti cseréjéről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 265 |
| 2018/C 334/42 | Az Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a kettős adóztatással kapcsolatos európai uniós vitarendezési mechanizmusokról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0686 – C8-0035/2017 – 2016/0338(CNS)) | 266 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. július 4., kedd

2018/C 334/23

Az Európai Parlament 2017. július 4-i határozata Mariya Gabriel az Európai Bizottság tagjává történő kinevezésének jóváhagyásáról (C8-0166/2017 – 2017/0805(NLE))

193

2018/C 334/24

Az Európai Parlament 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Koszovó közötti, Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó általános alapelvekről szóló keretmegállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13391/2016 – C8-0491/2016 – 2013/0115(NLE))

194

2018/C 334/25

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország kérelme – EGF/2017/001 ES/Castilla y León, bányászat) (COM(2017)0266 – C8-0174/2017 – 2017/2079(BUD))

195

2018/C 334/26

P8_TA(2017)0283Makroszintű pénzügyi támogatás a Moldovai Köztársaság számára ***IAz Európai Parlament 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0014 – C8-0016/2017 – 2017/0007(COD))P8_TC1-COD(2017)0007Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 4-én került elfogadásra a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

199

2018/C 334/27

Az Európai Parlament 2017. július 4-én elfogadott módosításai a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD))

201

2018/C 334/28

P8_TA(2017)0285Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetése ***IAz Európai Parlament 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))P8_TC1-COD(2016)0308Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 4-én került elfogadásra a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

227

2018/C 334/29

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról: 2016-os pénzügyi év többletének beállítása a költségvetésbe (09437/2017 – C8-0190/2017 – 2017/2061(BUD))

229

2017. július 5., szerda

2018/C 334/30

Az Európai Parlament határozata az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének felváltásáról szóló 2017. június 19-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2017)03984 – 2017/2747(DEA))

231

2018/C 334/31

Az Európai Parlament határozata a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., II., III. és IV. mellékletének felváltásáról szóló 2017. június 19-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2017)03982 – 2017/2748(DEA))

232

2018/C 334/32

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv kigali módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07725/2017 – C8-0157/2017 – 2017/0016(NLE))

233

2018/C 334/33

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosításának az Európai Unió nevében történő elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07524/2017 – C8-0143/2017 – 2013/0448(NLE))

234

2018/C 334/34

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE))

235

2018/C 334/35

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség és az Eurojust közötti egyetértési megállapodás Eurojust által történő megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (07536/2017 – C8-0136/2017 – 2017/0804(CNS))

236

2018/C 334/36

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (06182/1/2017 – C8-0150/2017 – 2012/0193(COD))

237

2018/C 334/37

P8_TA(2017)0300A vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keret ***IAz Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))P8_TC1-COD(2013)0432Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 5-én került elfogadásra a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

238

2018/C 334/38

Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása a 2018. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2017/2043(BUD))

253

2017. július 6., csütörtök

2018/C 334/39

P8_TA(2017)0311Az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), valamint az EFFA-garancia és az EFFA Garanciaalap létrehozása ***IAz Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Fenntartható Fejlődési Alapról (EFFA), valamint az EFFA-garancia és az EFFA Garanciaalap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0586 – C8-0377/2016 – 2016/0281(COD))P8_TC1-COD(2016)0281Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 6-án került elfogadásra az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), az EFFA-garancia és az EFFA-garanciaalap létrehozásáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

263

2018/C 334/40

P8_TA(2017)0312Egyes műveknek és más védett teljesítményeknek a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló megengedett felhasználási módjai ***IAz Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői jog és szomszédos jogok védelme alá tartozó műveknek és más tartalmaknak a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0596 – C8-0381/2016 – 2016/0278(COD))P8_TC1-COD(2016)0278Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 6-án került elfogadásra a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes műveknek és más teljesítményeknek a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

264

2018/C 334/41

P8_TA(2017)0313Egyes művek és más védett teljesítmények hozzáférhető formátumú példányainak az Unió és harmadik országok közötti, a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló határokon átnyúló cseréje ***IAz Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása egyes, szerzői jog és szomszédos jogok védelme alá tartozó művek és más tartalmak hozzáférhető formátumú példányainak az Unió és harmadik országok közötti, a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló nemzetközi cseréjéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0595 – C8-0380/2016 – 2016/0279(COD))P8_TC1-COD(2016)0279Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 6-án került elfogadásra a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes művek és más teljesítmények hozzáférhető formátumú példányainak a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló, határokon átnyúló, az Unió és harmadik országok közötti cseréjéről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

265

2018/C 334/42

Az Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a kettős adóztatással kapcsolatos európai uniós vitarendezési mechanizmusokról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0686 – C8-0035/2017 – 2016/0338(CNS))

266

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

19.9.2018

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2017–2018

2017. július 3–6-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 78., 2018.3.1.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. július 4., kedd

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/2

---

P8_TA(2017)0278

Európai szabványok a 21. század számára

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a 21. század számára az európai szabványokról (2016/2274(INI))

(2018/C 334/01)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (kiberbiztonsági irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (kiberbiztonsági irányelv),

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és Tanácsnak címzett 2016. június 1-jei jelentésére az 1025/2012/EU rendelet 2013–2015. évi végrehajtásáról (COM(2016)0212), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és Tanácsnak címzett 2016. június 1-jei jelentésére az 1025/2012/EU rendelet 2013–2015. évi végrehajtásáról (COM(2016)0212),

| — | tekintettel „Az 1025/2012/EU rendelet 2013–2015. évi végrehajtásának elemzése és adatlapok” című, 2016. június 1-jei bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0126), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az 1025/2012/EU rendelet 2013–2015. évi végrehajtásának elemzése és adatlapok” című, 2016. június 1-jei bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0126),

| — | tekintettel az „Európai szabványok a 21. század számára” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0358), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai szabványok a 21. század számára” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0358),

| — | tekintettel „Az európai szolgáltatási szabványok által kínált lehetőségek kihasználása az európai fogyasztóknak és vállalkozásoknak való segítségnyújtás céljából” című, 2016. június 1-jei bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0186), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai szolgáltatási szabványok által kínált lehetőségek kihasználása az európai fogyasztóknak és vállalkozásoknak való segítségnyújtás céljából” című, 2016. június 1-jei bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0186),

| — | tekintettel „Az Unió európai szabványosításra vonatkozó 2017. évi munkaprogramja” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0357), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Unió európai szabványosításra vonatkozó 2017. évi munkaprogramja” című, 2016. június 1-jei bizottsági közleményre (COM(2016)0357),

| — | tekintettel „Az Unió európai szabványosításra vonatkozó 2016. évi munkaprogramjában meghatározott intézkedések, többek között a végrehajtási jogi aktusok és az európai szabványügyi szervezeteknek adott megbízatások végrehajtása” című, 2016. június 1-jei bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0185), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Unió európai szabványosításra vonatkozó 2016. évi munkaprogramjában meghatározott intézkedések, többek között a végrehajtási jogi aktusok és az európai szabványügyi szervezeteknek adott megbízatások végrehajtása” című, 2016. június 1-jei bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0185),

| — | tekintettel az „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0176),

| — | tekintettel az egységes piaci stratégia részeként „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i bizottsági közleményben (COM(2015)0550) említett közös szabványosítási kezdeményezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piaci stratégia részeként „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i bizottsági közleményben (COM(2015)0550) említett közös szabványosítási kezdeményezésre,

| — | tekintettel az európai szabványosítás jövőjéről szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szabványosítás jövőjéről szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai szabványok a 21. század számára” című véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai szabványok a 21. század számára” című véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai szabványosítás 2016” című véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai szabványosítás 2016” című véleményére,

| — | tekintettel az Európai Bizottság 2014–2017-es időszakra vonatkozó, nyílt forráskódú szoftverekre irányuló stratégiájára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság 2014–2017-es időszakra vonatkozó, nyílt forráskódú szoftverekre irányuló stratégiájára (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0213/2017),

| A. | mivel az európai szabványosítási rendszer az egységes piac megvalósításának központi eleme; mivel a Bizottságnak az európai szabványosítás közös jövőképének meghatározására irányuló intézkedése a Juncker elnök vezette Bizottság tíz prioritásának és különösen az összekapcsolt digitális egységes piacra és az egységes piaci stratégiára vonatkozó prioritások közvetlen eredménye; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai szabványosítási rendszer az egységes piac megvalósításának központi eleme; mivel a Bizottságnak az európai szabványosítás közös jövőképének meghatározására irányuló intézkedése a Juncker elnök vezette Bizottság tíz prioritásának és különösen az összekapcsolt digitális egységes piacra és az egységes piaci stratégiára vonatkozó prioritások közvetlen eredménye;

| B. | mivel egy bizalmon és a szabályok megfelelő betartásán alapuló nyílt, inkluzív, átlátható és elsősorban piacvezérelt európai szabványosítási rendszer kulcsszerepet játszik az európai ipari, gazdasági, szociális és környezetvédelmi politika és jogalkotás terén jelentkező növekvő igények kielégítésében, olyan szabványok iránt, amelyek hozzá tudnak járulni a termékbiztonsághoz, az innovációhoz, az interoperabilitáshoz, a fenntarthatósághoz és a fogyatékossággal élő személyek hozzáféréséhez, valamint javítani tudják a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók életminőségét; |
| --- | --- |

B.

mivel egy bizalmon és a szabályok megfelelő betartásán alapuló nyílt, inkluzív, átlátható és elsősorban piacvezérelt európai szabványosítási rendszer kulcsszerepet játszik az európai ipari, gazdasági, szociális és környezetvédelmi politika és jogalkotás terén jelentkező növekvő igények kielégítésében, olyan szabványok iránt, amelyek hozzá tudnak járulni a termékbiztonsághoz, az innovációhoz, az interoperabilitáshoz, a fenntarthatósághoz és a fogyatékossággal élő személyek hozzáféréséhez, valamint javítani tudják a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók életminőségét;

| C. | mivel egy hatékony európai szabványosítási rendszernek az ipar, az állami hatóságok, a szabványügyi testületek és egyéb érdekelt felek – például az 1025/2012/EU rendelet által elismert, annak III. mellékletében meghatározott szervezetek – közötti szoros partnerségen és együttműködésen kell alapulnia; |
| --- | --- |

C.

mivel egy hatékony európai szabványosítási rendszernek az ipar, az állami hatóságok, a szabványügyi testületek és egyéb érdekelt felek – például az 1025/2012/EU rendelet által elismert, annak III. mellékletében meghatározott szervezetek – közötti szoros partnerségen és együttműködésen kell alapulnia;

| D. | mivel az európai szabványokat egy nyílt, inkluzív és átlátható, az összes érdekelt fél közötti konszenzuson alapuló rendszer keretében kell kidolgozni olyan stratégiai jellegű műszaki vagy minőségi előírások meghatározása céljából, amelyeknek a jelenlegi vagy jövőbeli termékek, termelési folyamatok, szolgáltatások vagy módszerek megfelelhetnek; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai szabványokat egy nyílt, inkluzív és átlátható, az összes érdekelt fél közötti konszenzuson alapuló rendszer keretében kell kidolgozni olyan stratégiai jellegű műszaki vagy minőségi előírások meghatározása céljából, amelyeknek a jelenlegi vagy jövőbeli termékek, termelési folyamatok, szolgáltatások vagy módszerek megfelelhetnek;

| E. | mivel az „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című bizottsági közlemény elismeri a nyílt szabványok értékét, de nem határozza meg a nyílt szabvány fogalmát; mivel a nyílt szabványok fontosnak bizonyultak az internet és az internetes szolgáltatások létrehozásához és fejlődéséhez, amelyek pedig innovációs, társadalmi és gazdasági kilátásokat mozdítottak elő; |
| --- | --- |

E.

mivel az „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című bizottsági közlemény elismeri a nyílt szabványok értékét, de nem határozza meg a nyílt szabvány fogalmát; mivel a nyílt szabványok fontosnak bizonyultak az internet és az internetes szolgáltatások létrehozásához és fejlődéséhez, amelyek pedig innovációs, társadalmi és gazdasági kilátásokat mozdítottak elő;

| F. | mivel a nyílt forráskódú szoftverekkel és hardverekkel kapcsolatos engedélyezési megoldások használata segítheti az európai vállalatokat és kormányzatokat abban, hogy jobb hozzáférést biztosítsanak a digitális árukhoz és szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

F.

mivel a nyílt forráskódú szoftverekkel és hardverekkel kapcsolatos engedélyezési megoldások használata segítheti az európai vállalatokat és kormányzatokat abban, hogy jobb hozzáférést biztosítsanak a digitális árukhoz és szolgáltatásokhoz;

| G. | mivel egy modern és rugalmas európai szabványosítási rendszer a nagyratörő és megújult európai iparpolitika és az egységes piac működésének alapvető eleme; mivel a szabványok fokozhatják az Unió globális versenyképességét, a növekedést, a tisztességes versenyt és az innovációt, támogathatják a minőséget, a vállalkozások, különösen a kkv-k teljesítményét, valamint a fogyasztók, a munkavállalók és a környezet védelmét; |
| --- | --- |

G.

mivel egy modern és rugalmas európai szabványosítási rendszer a nagyratörő és megújult európai iparpolitika és az egységes piac működésének alapvető eleme; mivel a szabványok fokozhatják az Unió globális versenyképességét, a növekedést, a tisztességes versenyt és az innovációt, támogathatják a minőséget, a vállalkozások, különösen a kkv-k teljesítményét, valamint a fogyasztók, a munkavállalók és a környezet védelmét;

| H. | mivel Európán belül egyszerre két különböző rendszer létezik a szabványok kidolgozására, nevezetesen az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) által alkalmazott, a nemzeti felhatalmazás elvén alapuló szabványkidolgozás, valamint az érdekelt felek fizetett tagságán alapuló, az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) által kidolgozott rendszer; mivel a jelenlegi kihívások és bevált gyakorlatok azonosítása érdekében értékelni kell az 1025/2012/EU rendelethez kapcsolódó szabványkidolgozási rendszereket; |
| --- | --- |

H.

mivel Európán belül egyszerre két különböző rendszer létezik a szabványok kidolgozására, nevezetesen az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) által alkalmazott, a nemzeti felhatalmazás elvén alapuló szabványkidolgozás, valamint az érdekelt felek fizetett tagságán alapuló, az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) által kidolgozott rendszer; mivel a jelenlegi kihívások és bevált gyakorlatok azonosítása érdekében értékelni kell az 1025/2012/EU rendelethez kapcsolódó szabványkidolgozási rendszereket;

| I. | mivel az 1025/2012/EU rendelet javított a szabványosítási folyamaton azáltal, hogy első alkalommal az európai szabványosítási rendszer jogalapjának részeként bevonta a társadalmi érdekcsoportokat és a kkv-kat; |
| --- | --- |

I.

mivel az 1025/2012/EU rendelet javított a szabványosítási folyamaton azáltal, hogy első alkalommal az európai szabványosítási rendszer jogalapjának részeként bevonta a társadalmi érdekcsoportokat és a kkv-kat;

| J. | mivel az elsősorban globális szinten kialakított ikt-szabványok lehetővé teszik átjárható megoldások kifejlesztését kiegészítő termékekhez és adott termékek különböző részeihez, ami különösen fontos a dolgok internetének fejlődése szempontjából; mivel a szabványok széttöredezettsége és a tulajdonosi vagy félig zárt megoldások gátolják a dolgok internetének növekedését és elterjedését, és ezért szükség van az ikt-szabványosítás stratégiai megközelítésének kialakítására annak érdekében, hogy sikeresen elégítse ki az elkövetkező évtized igényeit, ezáltal lehetővé téve az Európai Unió számára, hogy fenntartsa vezető szerepét a globális szabványosítási rendszerben; |
| --- | --- |

J.

mivel az elsősorban globális szinten kialakított ikt-szabványok lehetővé teszik átjárható megoldások kifejlesztését kiegészítő termékekhez és adott termékek különböző részeihez, ami különösen fontos a dolgok internetének fejlődése szempontjából; mivel a szabványok széttöredezettsége és a tulajdonosi vagy félig zárt megoldások gátolják a dolgok internetének növekedését és elterjedését, és ezért szükség van az ikt-szabványosítás stratégiai megközelítésének kialakítására annak érdekében, hogy sikeresen elégítse ki az elkövetkező évtized igényeit, ezáltal lehetővé téve az Európai Unió számára, hogy fenntartsa vezető szerepét a globális szabványosítási rendszerben;

| K. | mivel a dokumentumok és adatok közzétételével kormányzati kötelezettségek és átláthatósági célok teljesülnek, beleértve az elszámoltathatóságot, a megismételhetőséget, a fenntarthatóságot és a kormányzati fellépések megbízhatóságát; mivel a dokumentumok vagy adatok közzétételekor azoknak nyílt és szabványosított formátumokon kell alapulniuk, elkerülendő a „bezáródást”, amikor egy szoftvertermék vagy egy értékesítő esetlegesen már nem érhető el a kereskedelmi forgalomban, és annak érdekében, hogy a független szervezetek ezeket a formátumokat különféle fejlesztési és üzleti modellek keretében alkalmazhassák, a nyílt forráskódot is ideértve, biztosítva ezáltal a kormányzati és az igazgatási folyamatok folytatását; |
| --- | --- |

K.

mivel a dokumentumok és adatok közzétételével kormányzati kötelezettségek és átláthatósági célok teljesülnek, beleértve az elszámoltathatóságot, a megismételhetőséget, a fenntarthatóságot és a kormányzati fellépések megbízhatóságát; mivel a dokumentumok vagy adatok közzétételekor azoknak nyílt és szabványosított formátumokon kell alapulniuk, elkerülendő a „bezáródást”, amikor egy szoftvertermék vagy egy értékesítő esetlegesen már nem érhető el a kereskedelmi forgalomban, és annak érdekében, hogy a független szervezetek ezeket a formátumokat különféle fejlesztési és üzleti modellek keretében alkalmazhassák, a nyílt forráskódot is ideértve, biztosítva ezáltal a kormányzati és az igazgatási folyamatok folytatását;

| L. | mivel az egységes európai közlekedési térség létrehozásához szükséges szabványok kidolgozásában és bevezetésében a közlekedési ágazat élen jár; |
| --- | --- |

L.

mivel az egységes európai közlekedési térség létrehozásához szükséges szabványok kidolgozásában és bevezetésében a közlekedési ágazat élen jár;

Általános megfontolások

| 1. | üdvözli a Bizottság nagyratörő szabványosítási csomagját, amely az ikt-szabványokról szóló közleménnyel és a közös szabványosítási kezdeményezéssel együtt egy koherens és egyszerű európai szabványosítási politika kialakítására irányul oly módon, hogy megőrizze annak számos sikeres elemét, javítsa a gyenge pontjait, és kialakítsa a megfelelő egyensúlyt az európai, a nemzeti és a nemzetközi dimenzió között; hangsúlyozza, hogy az európai szabványosítási rendszer minden jövőbeli felülvizsgálatának a meglévő rendszer erősségeit kell alapul vennie, amelyek szilárd kiindulási pontot jelentenek a fejlődéshez, és tartózkodnia kell az olyan radikális változtatásoktól, amelyek aláásnák a rendszer alapvető értékeit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri az európai szabványosítási rendszer egyedi jellegét és jelentőségét valamennyi érdekelt fél – köztük az ipar, a kkv-k, a fogyasztók és a munkavállalók – számára, és felhívja a Bizottságot az európai rendszer fennmaradásának biztosítására és arra, hogy továbbra is nyújtson elegendő forrásokat az 1025/2012/EU rendelet célkitűzéseinek teljesítéséhez, hozzájárulva ezzel többek között az átjárhatósághoz, a jogbiztonsághoz és a megfelelő biztosítékok alkalmazásához a vállalatokra és a fogyasztókra nézve, valamint az információtechnológia szabad mozgásához; felhívja a Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatakor gondoskodjon fenntartható költségvetésről az európai szabványosítási rendszer számára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a közös szabványosítási kezdeményezés keretében a szabványok piaci relevanciájáról rendezett kerekasztalt (SMARRT), amely lehetővé teszi a Bizottság és az ágazat közötti, az érdekelt felek számára teljes mértékben átlátható párbeszédet a Szabványügyi Bizottság napirendi pontjaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy a szabványok olyan önkéntes, piacvezérelt, műszaki előírásokat és iránymutatást nyújtó eszközök, amelyek alkalmazása megkönnyítheti az európai jogszabályok betartását, és támogatja az európai politikákat, amennyiben elszámoltatható, átlátható és inkluzív módon lettek kidolgozva; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a szabványok nem képezhetik az uniós jog részét, mivel fogyasztó-, az egészség-, a biztonság- és a környezetvédelem szintjére vonatkozó jogszabályokat és politikákat, illetve a társadalmi befogadás szintjét a jogalkotó határozza meg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri a nyílt, szabványosított formátumok szerepét a kormányok, az igazgatás és az uniós intézmények átláthatósággal kapcsolatos feladatai tekintetében; felszólítja a tagállamokat, hogy a digitális közigazgatásra vonatkozóan igyekezzenek közös szabványokat alkalmazni, különös hangsúlyt fektetve az igazságügyi szervekre és a helyi hatóságokra; hangsúlyozza, hogy a nyílt szabványok elengedhetetlenek a nyílt kormányzati adatokra és az intelligens városokra irányuló politikák továbbfejlesztéséhez, és hogy az adatok újrahasználatának elősegítése érdekében a dokumentumokat és az adatokat ezért nyílt, szabványosított, könnyen végrehajtható formátumban kell közzétenni; kiemeli a közbeszerzés és a nyílt szabványokon alapuló megoldások szerepét az értékesítők bezáródásának elkerülésében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | határozottan úgy véli, hogy a nyílt hozzáférésű adatok továbbra is elengedhetetlenül szükségesek – különösen a közlekedési ágazatban – ahhoz, hogy ki lehessen aknázni a digitális egységes piac minden előnyét, például a multimodális szállítás támogatását és fejlesztését; hangsúlyozza ezért, hogy nagyobb jogbiztonságra van szükség, főként a tulajdonjog és a felelősség terén; felkéri ezért a Bizottságot, hogy minden további késlekedés nélkül tegyen közzé ütemtervet a közpénzekből támogatott közlekedési adatok és a programozási interfészek szabványainak kidolgozásáról a nagy mennyiségű adat feldolgozását igénylő innovációk és új közlekedési szolgáltatások nyújtásának felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a vizsgáló intézmények jelenlegi akkreditációs rendszere nem minden esetben biztosítja, hogy az európai szabványokat önkéntesen alkalmazó, forgalomban lévő termékek és szolgáltatások meg is felelnek e szabványoknak; sajnálja, hogy a közös szabványosítási kezdeményezés és az Unió európai szabványosításra vonatkozó 2017. évi munkaprogramja nem fordít figyelmet a vizsgáló intézmények akkreditációjára és szabványaira, és felhívja a bizottságot, hogy vegye figyelembe ezt a szempontot az új kezdeményezések javaslatánál; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a nyílt szabványoknak a szabványosítási folyamat nyíltságán, illetve a szabványok végrehajtása és használatra való fejlesztésén és elérhetőségén kell alapulniuk, az 1025/2012/EU rendeletnek és a WTO alapelveinek megfelelően; elismeri a Bizottságnak a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmak ütemtervében is kifejezett szándékát a tisztességes, észszerű és megkülönböztetésmentes (FRAND) és alapvető szabadalmak iránt; ösztönzi a Bizottságot, hogy az európai szabványügyi szervezetekkel és a nyílt forráskódú közösségekkel együtt vizsgálják meg a közös munka alkalmas lehetőségeit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az európai szabványosítási rendszernek hozzá kell járulnia az európai innovációhoz, fokoznia kell az Unió versenyképességét, meg kell erősítenie a nemzetközi kereskedelemben elfoglalt helyét és elő kell mozdítania az állampolgárok jólétét; lényegesnek tartja ezért, hogy Európa megtartsa a nemzetközi szabványosítási rendszerben betöltött vezető szerepét, és hangsúlyozza az európai szabványok globális szinten való előmozdításának szükségességét a harmadik országokkal kötendő kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalások során; kiemeli, hogy az európai szabványosítási rendszer az európai szabványügyi szervezetek által a harmadik országok szabványügyi szervezeteivel kötött partnerségi megállapodásokból is profitálhatnak, és megjegyzi, hogy az 1025/2012/EU rendelet 13. és 14. cikke már előre jelzi számos szabványkidolgozó szervezet bevonását a közbeszerzésbe az ikt-területen; azt ajánlja, hogy az európai szabványügyi szervezetek fontolják meg szorosabb együttműködés kialakítását harmadik országok nemzeti szabványügyi testületeivel, köztük a kísérő szabványügyi testületekkel, ahol lehetőség van az összehangolásra; ösztönzi a Bizottságot, a tagállamokat és az európai szabványügyi szervezeteket, hogy folytassák a munkát a globális szabványok kialakítása felé, figyelmet fordítva ugyanakkor a szabványok regionális kontextusára és relevanciájára a szabványosítási munka megkezdése előtt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rámutat, hogy a szabványosítás területén folytatott nemzetközi együttműködés átláthatóságot, hatékonyságot és következetességet mozdít elő, továbbá versenybarát környezet teremt az iparág számára – jó példa erre az ikt területére létrehozott, az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (EGB) járműelőírások harmonizálásával foglalkozó világfóruma (WP.29); |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi szervezetek által elfogadott szabványokat általában az 1025/2012/EU rendelet hatályán kívül dolgozzák ki, és javasolja, hogy az európai szabványügyi szervezetek csak az érdekeket képviselő csoportok – mint például a III. mellékletben felsorolt szervezetek – képviselete mellett zajló belső jóváhagyási eljárást követően támogassák azokat, különösen az európai jogszabályok végrehajtását támogató harmonizált szabványok esetében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy az európai szabványügyi szervezeteknek minden körülmények között inkluzív, fenntartható, biztonságos és jó minőségű szabványokat kell kidolgozniuk, amelyek biztosítják valamennyi érdekelt fél méltányos hozzáférését és kezelését, a lehető legkisebb hatást gyakorolnak a környezetre, és garantálják a személyes adatok és a magánélet megfelelő védelmét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | alapvetően fontosnak véli a Bizottság és a tagállamok részvételét az európai iparban a nemzetközi szabványok európai szabadalom révén történő alkalmazásának elősegítése érdekében az 5G-technológiák meghatározásában és kiépítésében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálja, hogy a nemzeti szabványok közti különbségek többek között a teherszállítási logisztikai ágazaton belül továbbra is akadályt jelentenek a belső piac számára, így felszólítja a Bizottságot és az európai szabványügyi szervezeteket, hogy dolgozzanak ki megfelelő szabványokat annak érdekében, hogy szükség esetén nemzeti szinten harmonizálni tudják a feltételeket a belső piac előtti akadályok felszámolása céljából; hangsúlyozza e tekintetben a szabványok intermodális harmonizációjának szükségességét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat továbbá arra, hogy a szabványosítás a piaci széttöredezettség megelőzésén túl jelentősen hozzájárulhat az adminisztratív terhek és a szállítási költségek csökkentéséhez minden vállalkozás és különösen a kkv-k esetében (pl. az e-dokumentumok révén) és megkönnyítheti az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtását (pl. digitális menetíró készülék, elektronikus útdíjszedési rendszer); |
| --- | --- |

15.

| 16. | megállapítja, hogy az 1025/2012/EU rendelet javította az európai szabványosítási rendszer inkluzív jellegét, és ezáltal a kkv-k, a fogyasztók, a munkavállalók és a környezetvédelmi szervezetek aktív részvételét a szabványosítási folyamatban, és ösztönzi ennek folytatását annak érdekében, hogy biztosítva legyen mindenki megfelelő képviselete és részvétele a szabványosítási rendszerben, és ezáltal teljes mértékben ki tudja használni a szabványosításból származó előnyöket; felhívja a Bizottságot, az európai szabványügyi szervezeteket és a nemzeti szabványügyi testületeket, hogy azonosítsák e célkitűzés eléréséhez és a kihívásokkal – köztük az ismeretek hiányával – való szembenézéshez szükséges legjobb módokat, nagyobb támogatást nyújtva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli az ETSI által az egyszerű hozzáférés európai kkv-k számára történő biztosítása érdekében tett erőfeszítéseket, továbbá hosszú távú stratégiáját (2016–2021), amely konkrétan az ágazatközi együttműködésre irányul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | elismeri, hogy a szabványok kidolgozásának sebessége javult, és emlékeztet arra, hogy meg kell találni az időben történő kidolgozás és a szabványok magas minősége közötti helyes egyensúlyt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy a szabványosítással foglalkozó közösségek körében fellelhető meglévő bevált gyakorlatokon kívül a szabványosítási rendszer átláthatóságát és elszámoltathatóságát tovább fokozhatja a nyilvánosság figyelmének ráirányítása a javasolt szabványokra, valamennyi érdekelt fél megfelelő és korai bevonása, valamint a szabványosításra irányuló kérelmek minőségének javítása; |
| --- | --- |

19.

| 20. | továbbá felhívja a Bizottságot, hogy fordítson figyelmet és nyújtson segítséget a tagjelölt országoknak az arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy a meglévő szűk keresztmetszetek minimalizálása érdekében összehangolják szabványaikat az uniós szabványokkal; |
| --- | --- |

20.

Ikt-szabványok

| 21. | üdvözli az ikt-szabványosítási prioritásokról szóló közleményt, amely stratégiai megközelítést határoz meg az ikt-technológiák terén megvalósuló szabványosításra vonatkozóan, ugyanakkor felhívja a Bizottságot, hogy ismertesse egyértelműen a közlemény, illetve az ikt-szabványosítás gördülő terve, a „Szabványok a 21. század számára” elnevezésű csomag és az éves munkaprogram összehangolásának módját; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megjegyzi, hogy a technológiák mostanában végbemenő konvergenciája, valamint a társadalom, a vállalkozások és a közszolgáltatások digitalizálódása nyomán elmosódnak az általános szabványosítás és az ikt-szabványosítás közötti hagyományos határok; úgy véli, hogy az ikt-szabványosítást egy európai digitális stratégia részévé kell tenni a méretgazdaságosság, költségvetési megtakarítások elérése és az európai vállalatok versenyképességének és innovációjának javítása érdekében, valamint az áruk és szolgáltatások ágazatokon és határokon átnyúló átjárhatóságának fokozása céljából, olyan önkéntes szabványok nyílt és versenyen alapuló gyorsabb meghatározása révén, amelyek könnyen alkalmazhatóak a kkv-k számára; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy az ikt-szabványosítással foglalkozó közösségen belül fokozottabb együttműködésre van szükség, különösen az európai szabványügyi szervek között, és felhívja utóbbiakat, hogy készítsenek közös éves munkaprogramot, amelyekben meghatározzák a közös érdekű horizontális területeket; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a nyílt, önkéntes, inkluzív és konszenzusorientált szabványosítási folyamatok hatékony mozgatórugói az innováció, az összekapcsolhatóság és a technológiák alkalmazásának, és emlékeztet arra, hogy biztosítani kell az élvonalbeli technológiákhoz kapcsolódó megfelelő beruházásokat, szakértelmet és e technológiák fejlesztését, és támogatni kell a kkv-kat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sürgeti a Bizottságot, hogy kérje fel az európai szabványügyi szervezeteket, hogy járuljanak hozzá a magas minőségű, átjárható és nyílt szabványokhoz a széttöredezettség kezelése és széles körű elfogadásuk érdekében, és ismerjék el a meglévő ökoszisztémát és a különböző üzleti modelleket, amelyek támogatják a digitális technológiák fejlődését, mivel ez hozzájárul az ikt-értékláncok társadalmi, gazdasági és környezeti fenntarthatóságához, valamint megerősíti a magánélet és a személyes adatok védelméhez fűződő közérdek melletti kötelezettségvállalást; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy feltétlenül szükség van az ikt-ra vonatkozó szabványosítási politika piaci és szakpolitikai fejleményekhez való hozzáigazítására, mivel ezáltal elérhetőek az olyan fontos, kölcsönös átjárhatóságot igénylő európai szakpolitikai célok, mint például a hozzáférhetőség, a biztonság, az e-üzletvitel, az e-kormányzat, az e-egészségügy és a közlekedés; javasolja, hogy a Bizottság és az európai szabványügyi szervezetek kezeljék prioritásként az 5G, a felhőalapú számítástechnika, a dolgok internete, az adat- és kibervédelem, valamint a vertikális ágazatok – köztük az összekapcsolt és automatizált vezetés és az intelligens közlekedési rendszerek, az intelligens városok, az intelligens energia, a korszerű gyártás és az intelligens lakókörnyezet – területeit; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy nyílt, átjárható ikt-ökoszisztémát kell létrehozni az öt kiemelt ikt-terület szabványai alapján, ösztönözve az értékteremtésen belüli versenyt, amelyben az innováció kiteljesedhet; úgy véli, hogy:






  — | az 5G-szabványoknak kapacitás, megbízhatóság és késleltetés tekintetében valódi nemzedékváltást kell lehetővé tenniük, lehetővé téve az 5G számára a várt forgalomnövekedés és az azon alapuló szolgáltatások eltérő követelményeinek kezelésére; |
| --- | --- | --- |

27.

—

az 5G-szabványoknak kapacitás, megbízhatóság és késleltetés tekintetében valódi nemzedékváltást kell lehetővé tenniük, lehetővé téve az 5G számára a várt forgalomnövekedés és az azon alapuló szolgáltatások eltérő követelményeinek kezelésére;

| — | a kiberbiztonsági szabványoknak lehetővé kell tenniük a beépített biztonságot és meg kell felelniük a beépített adatvédelem elveinek, támogatniuk kell a hálózatok és a kockázatkezelés ellenálló képességét, és szembe kell tudniuk nézni a valamennyi ikt-fejlesztést érintő kiberfenyegetések gyors fejlődésével; |
| --- | --- |

—

a kiberbiztonsági szabványoknak lehetővé kell tenniük a beépített biztonságot és meg kell felelniük a beépített adatvédelem elveinek, támogatniuk kell a hálózatok és a kockázatkezelés ellenálló képességét, és szembe kell tudniuk nézni a valamennyi ikt-fejlesztést érintő kiberfenyegetések gyors fejlődésével;

| — | a számítási felhőre vonatkozó szabványoknak egymáshoz kell közelíteniük, hogy a számítási felhők minden tekintetben átjárhatóak legyenek, ezáltal lehetővé téve a hordozhatóságot; |
| --- | --- |

—

a számítási felhőre vonatkozó szabványoknak egymáshoz kell közelíteniük, hogy a számítási felhők minden tekintetben átjárhatóak legyenek, ezáltal lehetővé téve a hordozhatóságot;

| — | az adatokra vonatkozó szabványoknak támogatniuk kell az ágazatközi, interdiszciplináris adatáramokat, az adatok és metaadatok jobb interoperabilitását, a szemantifikációt is beleértve, és hozzá kell járulniuk az óriási méretű adathalmazok referenciaszerkezetének kidolgozásához; |
| --- | --- |

—

az adatokra vonatkozó szabványoknak támogatniuk kell az ágazatközi, interdiszciplináris adatáramokat, az adatok és metaadatok jobb interoperabilitását, a szemantifikációt is beleértve, és hozzá kell járulniuk az óriási méretű adathalmazok referenciaszerkezetének kidolgozásához;

| — | a dolgok internetére vonatkozó szabványoknak kezelniük kell a jelenlegi szétszabdaltságot, anélkül, hogy az igen gyorsan fejlődő ágazatban akadályoznák az innovációt; |
| --- | --- |

—

a dolgok internetére vonatkozó szabványoknak kezelniük kell a jelenlegi szétszabdaltságot, anélkül, hogy az igen gyorsan fejlődő ágazatban akadályoznák az innovációt;

| 28. | elismeri, hogy a hatékony 5G kommunikációs hálózatok az interoperabilitás és a biztonság megteremtése terén kritikus módon függnek a közös szabványoktól, emlékeztet azonban arra, hogy a megbízható 5G hálózat alapja egy nagyon nagy kapacitású hálózat fejlesztése; |
| --- | --- |

28.

| 29. | megállapítja, hogy az adatközpontú gazdaság sikerének alapja a digitális szakadék és kirekesztés felszámolása érdekében a tágabb ikt-ökoszisztéma, magasan képzett szakértőkkel és szakképzett személyekkel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ösztönzi a Bizottságot, hogy készítsen statisztikákat annak érdekében, hogy jobban fel lehessen mérni a digitalizációnak és az ikt-nak a közlekedésre és az idegenforgalomra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rámutat arra, hogy egyre több platform, csoportosulás, ülés és csatorna létezik az ikt-szabványok vonatkozásában; felhívja a Bizottságot, hogy észszerűsítse a szabványosítással foglalkozó platformok és koordinációs mechanizmusok számát, és az érdekelt felek által tett párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében vonja be a szabványügyi szervezeteket az új kezdeményezésekbe; hangsúlyozza, hogy jobban össze kell hangolni a különböző szervezetek között az ikt-szabványokat és a szabványosítási prioritásokat, és sürgeti a Bizottságot, hogy mihamarabb tájékoztassa az érdekelt feleket a folyamatban lévő kezdeményezések helyzetéről az információtechnológia területét érintő szabványok tekintetében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza a digitalizáció gyors ütemű előrehaladását és a gazdaság fontos hajtóerejeként betöltött szerepét; hangsúlyozza a vertikális ágazatok hatékony digitalizálásának jelentőségét a kkv-k és főként a fogyasztók érdekében európai, nemzeti, regionális és helyi szinten, valamint hogy a nemzetközi ikt-szabványosítás keretében aggályaikat megfelelően kell képviselni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | támogatja a Bizottság olyan kezdeményezések megvizsgálására irányuló szándékát, mint a dolgok internetével kapcsolatos megbízható címke és tanúsítási rendszer, amely segít, hogy jobban meg lehessen bízni a személyes adatok védelmének szintjében és a dolgok internetével kapcsolatos eszköz végponttól végpontig terjedő biztonságában, mérhető és összehasonlítható besorolásokat nyújtva a dolgok internetével kapcsolatos eszközök vagy szolgáltatások működéséhez és használatához kapcsolódó lehetséges kockázatokról; úgy véli, hogy ezeket alkalmas környezetben kell fejleszteni, és ahol a dolgok internetével kapcsolatos eszközöknek hatása lehet a vonatkozó infrastruktúrára a kiberbiztonsági irányelvben meghatározott előírások alapján, amelynek a biztonsági előírások meghatározásának alapjául kell szolgálnia; megjegyzi, hogy az ilyen címkéknek tudniuk kell alkalmazkodni a jövőbeli technológiai változásokhoz, és figyelembe kell venniük adott esetben a globális szabványokat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet az ágazatközi, nyelveken átívelő szabványok előmozdításában és a magánéletet védő, megbízható és biztonságos szolgáltatások támogatásában; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ennek jegyében támogatja konkrét és mérhető minimumkövetelmények meghatározását, amelyek tekintetbe veszik a dolgok internetével kapcsolatos eszközök vagy szolgáltatások hosszú távú fenntarthatóságát és megbízhatóságát, valamint az iparági szabvány szerinti számítógép-biztonsági és fenntarthatósági előírásokat; e listának magában kell foglalnia például az arra vonatkozó kötelezettségvállalást, hogy a vásárlást követően egy bizonyos minimális időtartamig biztosított a frissítések elérhetősége, valamint a gyártó vagy a szolgáltató arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy a sebezhetőségek felfedezését és az azokról történő értesítést követően egy bizonyos időtartamig biztosítani fog frissítést; ennek céljából a Bizottságnak mérlegelnie kell az ágazati önszabályozás lehetőségét, figyelembe véve a szabványok és a technológiák ikt-ágazaton belüli fejlődési sebességét, valamint a fejlesztési és üzleti modellek sokféleségét, ideértve a nyílt forráskódot, a startupokat és a kkv-kat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tudomásul veszi a kiberbiztonságot érintő aggályokat és a közlekedési ágazatban felmerülő fenyegetettségek sajátosságait; sürgeti a Bizottságot, hogy a kiberbiztonságra vonatkozó előírásokról szóló, 2017 végéig elfogadandó ajánlások elfogadásakor – a közlekedési ágazat kiberbiztonságára vonatkozó átfogó stratégia felé tett első lépésként – foglalkozzon ezekkel a kérdéskörökkel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | megjegyzi, hogy az ikt-szabványosítás a közlekedéshez és a turizmushoz fűződő szolgáltatások, valamint a multimodális közlekedési szolgáltatások javára fog válni; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szabványügyi szervezetekkel együtt fektessen nagyobb hangsúlyt erre a fejlesztésre az ikt-szabványosítás kiemelt cselekvési tervének végrehajtása során, és különösen arra, hogy vizsgálja meg a szabványosítás szerepét az idegenforgalmi ágazat technológiai változásainak és újonnan kialakuló üzleti modelljeinek támogatásában; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon mielőbbi intézkedéseket az integrált intelligens jegyértékesítési rendszerek és tájékoztatási szolgáltatások, valamint az új mobilitási koncepciók, például a „mobilitás mint szolgáltatás” (MaaS) előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

37.

| 38. | megjegyzi, hogy az internet, az elektronikus bankolás, a közösségi hálózatok és az e-egészségügyi kezdeményezések fokozódó használatával az emberekben egyre több aggály merül fel a biztonságot és a személyes adatok védelmét illetően, és hogy az ikt-szabványoknak tükrözniük kell az egyének személyes adatok feldolgozásával és ezen adatok szabad mozgásával kapcsolatos védelmének elvét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy az ikt-szabványosítás prioritásai közé vegye fel a gyártás digitális integrációját, és ösztönzi nyílt szabványok kidolgozását a kommunikációs protokoll, valamint a gyártóberendezések digitális integrációjához szükséges adatformátumok vonatkozásában, biztosítva ezáltal a gépek és eszközök közötti teljes körű átjárhatóságot; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tudatában van bizonyos, különösen az ikt-val és a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmakkal kapcsolatos aggályoknak, és elismeri, hogy a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó erőteljes és észszerű politika bátorítani fogja a beruházásokat és az innovációt, továbbá megkönnyíti az egységes digitális piac és az új technológiák terjedését, különös tekintettel az 5G elterjesztésére és a dolgok internetével kapcsolatos eszközökre, mivel azok nagymértékben támaszkodnak a szabványosításra; hangsúlyozza, hogy feltétlenül fontos fenntartani a kiegyensúlyozott szabványosítási keretet és a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmakkal kapcsolatos – tisztességes, észszerű és megkülönböztetésmentes engedélyezési feltételekre mint módszerre („FRAND-kötelezettségvállalás”) alapozott – hatékony szabadalmaztatási gyakorlatokat, gondot fordítva a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmak jogosultjai és potenciális hasznosítói jogos érdekeinek kezelésére, gondoskodva arról is, hogy a szabványosítási folyamat olyan egyenlő versenyfeltételek mellett menjen végbe, amelyek lehetővé teszik, hogy a legkülönbözőbb méretű vállalkozások – köztük a kkv-k – kölcsönösen előnyös módon együtt tudjanak működni. bátorítja a Bizottságnak a digitális komponensek közötti átjárhatóság biztosítására irányuló törekvéseit, melyek lehetővé tennék a különféle szabadalmi megoldások és üzleti modellek igénybevételét; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul ismertesse a FRAND-elvek köré épülő (vagyis tisztességes, észszerű és megkülönböztetésmentes feltételeket biztosító) méltányos, hatékony és alkalmazható engedélyezési módszertan fő elemeit, figyelembe véve a szabványok (beleértve a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmakat) jogtulajdonosainak és hasznosítóinak érdekeit, a beruházások tisztességes megtérülését és a fenntartható nyílt szabványosítási folyamatban kifejlesztett technológiák széles körű elérhetőségét; felkéri a Bizottságot, hogy a szabadalmakkal kapcsolatos jogsértések megelőzése, valamint a hatékony vitarendezés érdekében vegye figyelembe az Európai Unió Bírósága által a C-170/13. sz. Huawei kontra ZTE ügyben hozott ítéletet, amely egyensúlyt teremt a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmak jogosultjai és a szabványok hasznosítói között; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy javítsa a szabadalom körére vonatkozó információk meghatározását, gondot fordítva a kkv-k és a nagyvállalatok közötti információs aszimmetriával kapcsolatos kérdések rendezésére, növelve a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmakra vonatkozó nyilatkozatok átláthatóságát és javítva a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmak termékekre történő alkalmazását érintő információk minőségét; véleménye szerint a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmak kidolgozóinak díjazását méltányos, arányos és megkülönböztetésmentes feltételek, valamint átlátható, észszerű, kiszámítható és fenntartható jogdíjak alapján kell megállapítani, kivéve, ha azok úgy döntenek, hogy a szabvány esetében jogdíjmentes engedélyezést biztosítanak; elismeri ugyanakkor, hogy széles körben használatosak más különböző üzleti modellek is – köztük a jogdíjmentesség vagy nyílt forráskódú szoftver alkalmazása –,és ennek megfelelően a jogalkotás és a viták során továbbra is el kell ismerni valamennyi piaci ágazat és szellemitulajdonjog-tulajdonos jogát valamennyi modell felhasználására; |
| --- | --- |

41.

| 42. | megjegyzi, hogy a hozzáadott értéket és munkahelyeket teremtő, dinamikus ökoszisztéma biztosításához a nyomon követésre vonatkozóan bizonyítékalapú megközelítésre, illetve az engedélyezési keret további fejlesztésére van szükség; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kéri a Bizottságot, hogy félévenként tegyen közzé jelentést az alábbiakra vonatkozó tényleges esetekről: a) a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmak legalább 18 hónapig tartó, engedély nélküli tényleges felhasználása (azaz jogsértés); b) a szabványokhoz való hozzáférést érintő, FRAND-kötelezettségvállalásoknak való szisztematikus meg nem felelés miatti ügyek; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy zárja le a tudományos felhő iránti „érzékelt igénnyel” kapcsolatos vitákat, és a tagállamokkal szorosan együttműködve hozzon azonnali intézkedést az európai nyitott tudományos felhő vonatkozásában, amelynek zökkenőmentesen kell integrálnia a különféle tudományos területeken már meglévő hálózatokat, adatokat és nagy teljesítményű számítástechnikai rendszereket, valamint e-infrastrukturális szolgáltatásokat, egy közös szakpolitikákat és ikt-szabványokat magában foglaló keretrendszerben működve; |
| --- | --- |

44.

Európai szabványok a 21. század számára

| 45. | üdvözli a Bizottság „Szabványok a 21. század számára” elnevezésű szabványosítási csomagját, és úgy véli, hogy a szabványosítási rendszert átláthatóbbá, nyíltabbá és inkluzívabbá kellene tenni a polgárok, a fogyasztók és a kkv-k aggodalmainak teljes figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

45.

| 46. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem konzultáltak vele a csomag elfogadását megelőzően, és sürgeti az európai intézményeket, hogy a különböző kezdeményezéseket hangolják össze egy egységes, holisztikus stratégiai munkaprogram keretében, ily módon elkerülve az intézkedések és politikák közötti átfedéseket; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága fontos szerepet játszhat a Bizottság megbízásából kialakított harmonizált szabványok nyilvános ellenőrzése terén; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felszólít az Unió éves munkaprogramjának fokozott megerősítésére, következetességére és pontosságának javítására; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy az Unió következő éves munkaprogramjának konkrétan foglalkoznia kell az ikt- és nem ikt-szabványrendszerek összehangolására, a különböző nemzeti szabványügyi testületek szabályainak koordinációjára és az európai szabványügyi szervezetek inkluzív jellegének az 5. cikkben mellékletben meghatározott érdekelt felek szerepére fordított nagyobb figyelem révén történő javítására irányuló intézkedésekkel; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza az intézményközi párbeszéd jelentőségét az Unió éves munkaprogramjának előkészítése szempontjából, és ösztönzi az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy még a munkaprogram elfogadását megelőzően vonják be az összes érdekelt felet egy éves szabványosítási fórum keretében a szabványosítási folyamat új területeiről, aktuális kihívásairól és szükséges javításairól folyó eszmecserébe; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ösztönzi a tagállamokat, hogy fektessenek bele a nemzeti szabványosítási stratégiákba, amelyek a közszférát, a szabványügyi testületeket, az érdekelt társadalmi szereplőket, a kkv-kat és a tudományos köröket is segíthetik és ösztönözhetik nemzeti szinten a tekintetben, hogy egyedi szabványügyi cselekvési terveket dolgozzanak ki és hajtsanak végre; |
| --- | --- |

50.

| 51. | üdvözli a közös szabványosítási kezdeményezést, továbbá azt javasolja, hogy a Parlamentet is kérjék fel a kezdeményezésben való aktív részvételre, és hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű köz-magán társulások szabályait minden érdekelt félnek be kell tartania, ideértve az uniós intézményeket is; felhívja a Bizottságot, hogy töltsön be vezető szerepet a közös szabványosítási kezdeményezés legfontosabb fellépéseinek és ajánlásainak végrehajtásában, és 2017 végéig tegyen jelentést a Parlamentnek az elért előrehaladásról; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli a közös szabványosítási kezdeményezéssel összefüggésben született kötelezettségvállalást egy, a szabványok gazdasági és társadalmi hatásáról szóló tanulmány elkészítésére, a szabványok esetében kitérve az életminőséggel kapcsolatos és a társadalmi hatásra, valamint a munkavállalói viszony kérdéseire is; felhívja a Bizottságot, hogy e tanulmányt mennyiségi és minőségi adatok alapján dolgozzák ki, valamint elemezzék mind a szabványosítási folyamat üzleti modelljét, mind a harmonizált szabványok könnyen hozzáférhetővé tételének különböző pénzügyi modelljeit, beleértve a lehetőségeket és a kihívásokat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a szabványosítást egyre inkább elismerik mint a kutatás és a fejlesztés fontos elemét, és hogy fontos szereppel bír a kutatás és a piac közötti szakadék áthidalásában, előmozdítja a kutatási eredmények terjesztését és kiaknázását, továbbá megteremti a további innováció alapját; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kéri a Bizottságot a kutatási és fejlesztési beruházások és az európai szabványosítás ösztönzése érdekében olyan politikák elfogadására, amelyek megszüntetik az innovatív ágazatokban fennálló túlzott mértékű akadályokat; megállapítja, hogy a vertikális iparágaknak ki kell dolgozniuk saját szabványosítási ütemtervüket olyan iparágvezérelt folyamatok keretében, amelyek a közös szabványok kialakítására irányuló határozott szándék esetén globális szabványokká válhatnak; úgy véli, hogy az uniós szabványügyi szerveknek különleges szerepet kell betölteniük ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

54.

| 55. | sürgeti a közös kezdeményezésben részt vevő feleket, hogy a kutatást és az innovációt jobban hangolják össze a szabványosítási prioritásokkal; |
| --- | --- |

55.

| 56. | úgy ítéli meg, hogy az innováció és a technológiai fejlődés fellendítésének a nyílt tudás és a nyílt engedélyek a legjobb eszközei; arra ösztönzi az uniós finanszírozásban részesülő kutatóintézeteket, hogy a szabványosításban játszott szerepük bővítése érdekében használjanak nyílt szabványokat és nyílt engedélyeket; |
| --- | --- |

56.

| 57. | támogatja a szabványalkotás és a kutatói közösségek közötti szinergia javítására és a szabványoknak a kutatási projektek korai szakaszában történő előmozdítására irányuló fellépéseket; ösztönzi a nemzeti szabványügyi testületeket, hogy mozdítsák elő a szabványosítást a kutatóknál és az innovációs körökben, ideértve az illetékes kormányzati szervezeteket és finanszírozó ügynökségeket, és javasolja egy külön szabványügyi fejezet kidolgozását a Horizont 2020 program keretében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szolgáltatási szabványok tükrözzék a gazdaság fokozódó szolgáltatásorientáltságát, és kidolgozásuk célja a szolgáltatások biztonságának és minőségének javítása, valamint a fogyasztók szempontjából a legnagyobb kárt jelentő területek fontossági sorrendjének megállapítása legyen, a hatályos nemzeti szabályozási előírások sérelme nélkül, különös tekintettel a munkajog rendelkezéseire, a kollektív szerződésekre és tárgyalásokra; elismeri továbbá, hogy a szolgáltatási szabványok gyakran nemzeti sajátosságokat tükröznek, és hogy fejlődésük a piaci igényekhez, a fogyasztók érdekeihez és a közérdekhez kapcsolódik; hangsúlyozza, hogy az európai szolgáltatási szabványok kidolgozásának hozzá kell járulnia a belső szolgáltatási piac működéséhez, növelve az átláthatóságot, a minőséget és a versenyképességet, valamint előmozdítva a versenyt, az innovációt és a fogyasztók védelmét; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rámutat, hogy az európai szabványosítási folyamatnak ki kell térnie azokra a szabványokra is, amelyek elősegítik, hogy a szállítási és közlekedési szolgáltatások könnyebben hozzáférhetők legyenek a fogyatékossággal élők és az idősebbek számára; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy véli, hogy a gyorsan változó világ és a megnövekedett technikai összetettség az 1025/2012/EU rendelet által elismert szabványügyi szervezetek közé nem tartozó, specifikációk kidolgozására szolgáló szabványok és platformok számbeli növekedését eredményezik, valamint ma nagyobb az igény kkv-k és mikrovállalkozások bevonására; hangsúlyozza, hogy támogatni kell azokat az intézkedéseket, amelyek javítják a kkv-k hozzáférését a szabványok fejlesztésére és használatára irányuló eszközökhöz; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy fontos a platformok és adatbázisok európai szintű összekapcsolása, amellyel javítható a hálózatok és a rendszerek átjárhatósága; |
| --- | --- |

61.

| 62. | úgy véli, hogy az ikt-szabványosítás a termékkövetelmények meghatározása mellett az innovatív technológiák fejlesztésére is kiterjed; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy az egységes (műszaki) mechanizmusok hozzájárulnak a fejlesztési, gyártási és hitelesítési költségek csökkentéséhez és a párhuzamosságok elkerüléséhez; |
| --- | --- |

63.

| 64. | hangsúlyozza, hogy Európa népességének elöregedése miatt a szabványok kidolgozása során szisztematikusan be kell építeni az idősek és a fogyatékossággal élő, valamint a társadalom más kiszolgáltatott tagjainak igényeit, ami megfelelő eszköz annak elősegítéséhez, hogy az európai társadalom aktív és egészséges legyen, és a termékek és szolgáltatások hozzáférhetőbbé váljanak az emberek számára; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rámutat arra, hogy a közlekedési és idegenforgalmi ágazat innovációiban óriási lehetőség rejlik és az innovációk kedvező hatással vannak a társadalomra és az uniós vállalkozásokra, különösen a kkv-kre és az induló vállalkozásokra, és kitart amellett, hogy szükség van új – lehetőség szerint több területet átfogó – szabványok kialakítására és a szabványosítás folytatására annak érdekében, hogy a digitalizálás terén megfelelően tudják megvalósítani az uniós kezdeményezéseket, például a kooperatív intelligens közlekedési rendszereket (a C-ITS), valamint az európai műholdas navigációs rendszereken (Galileo és EGNOS) belüli közlekedési alkalmazások fejlesztését; |
| --- | --- |

65.

Európai szabványügyi szervezetek

| 66. | üdvözli az európai szabványügyi szervezetek által játszott szerepet, ugyanakkor további kezdeményezéseket sürget e szervezetek nyitottságának, hozzáférhetőségének és átláthatóságának javítására, valamint javasolja, hogy munkájukat vezessék európai érdekek; |
| --- | --- |

66.

| 67. | elismeri, hogy a nemzeti felhatalmazás elve alapvető fontosságú az európai rendszer számára, ugyanakkor figyelmeztet arra, hogy az egyes országok között eltérések vannak az erőforrások, a technikai szakértelem és az érdekelt felek részvétele terén, valamint javasolja a nemzeti delegációk munkájának kiegészítését; |
| --- | --- |

67.

| 68. | elismeri annak jelentőségét, hogy időben elkészüljenek a szabványok, és harmonizált szabványok esetén az Európai Unió Hivatalos Lapja (HL) hivatkozzon azokra; tisztában van vele, hogy a HL-ben egyre kevesebbszer említenek szabványokra való hivatkozásokat, és felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki az ennek hátterében álló okokat és találjon rájuk megoldást, valamint szüntesse meg a felesleges akadályokat; ajánlja e tekintetben a Bizottság szakértőinek és az új megközelítéssel foglalkozó tanácsadók fokozottabb bevonását a szabványosítási folyamatba, és felhívja a Bizottságot, hogy az európai szabványügyi szervezetekkel karöltve dolgozzon ki szabványügyi értékelési iránymutatásokat a Bizottság különböző osztályai, az európai szabványügyi szervezetek és az új megközelítéssel foglalkozó tanácsadók részére a szabványok koherens értékelése céljából; |
| --- | --- |

68.

| 69. | megismétli, hogy egy átlátható és hozzáférhető jogorvoslati mechanizmus növeli az európai szabványügyi szervezetekbe és a szabványosítási folyamatokba vetett bizalmat; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ösztönzi az új információs és kommunikációs technológiák használatát a szabványosítási folyamatok hozzáférhetőségének és átláthatóságának javítása érdekében, ideértve például a CEN-CENELEC kkv-k számára kidolgozott e-oktatási eszközét; síkra száll amellett, hogy a digitális eszközök használata elősegítheti az érdekelt felek részvételét a szabványok kidolgozásában, és információkkal szolgálhat az elkövetkező, a folyamatban lévő és a lezárt szabványosítási tevékenységekről; |
| --- | --- |

70.

Stratégiai ajánlások

| 71. | felhívja a Bizottságot, hogy az éves szabványosítási fórum révén javítsa az európai intézmények, az európai szabványügyi szervezetek, a nemzeti szabványügyi testületek és valamennyi érdekelt szervezet közötti szinergiákat és koordinációt, egyidejűleg elismerve a szabványok nemzetközi összefüggéseit is; elismeri és támogatja, hogy a szabványok túlnyomó részét önként, piaci és fogyasztói igényekre reagálva dolgozzák ki; |
| --- | --- |

71.

| 72. | felszólít az 1025/2012/EU rendelet szigorú végrehajtására a III. mellékletben meghatározott szervezetek elismerése tekintetében, valamint a rendelet 24. cikke szerinti jelentések közzétételére; |
| --- | --- |

72.

| 73. | sürgeti a Bizottságot a III. mellékletben meghatározott szervezetekre vonatkozó feltételek teljes harmonizálására, valamint arra, hogy számolja fel az e szervezetek szabványosításban való hatékony részvételét gátló tényleges akadályokat; |
| --- | --- |

73.

| 74. | javasolja, hogy a III. mellékletben meghatározott szervezetek tagi státuszát, jogait és kötelezettségeit – jogorvoslati jog, a konzultációs hatáskör, a véleménynyilvánítás joga a szabványok elfogadása előtt, a műszaki bizottságokhoz és a munkacsoportokhoz való hozzáférés – az európai szabványügyi szervezeteken belül vizsgálják felül annak megállapítása céljából, hogy megfelelnek-e az 1025/2012/EU rendelet követelményeinek; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felhívja az európai szabványügyi szervezeteket annak biztosítására, hogy az ISO és a CEN közötti Bécsi Egyezmény, valamint az IEC és a CENELEC közötti Frankfurti Egyezmény ne gátolja meg vagy veszélyeztesse a III. mellékletben meghatározott szervezetek és nemzeti szabványügyi testületek részvételét a szabványosítási folyamatban; |
| --- | --- |

75.

| 76. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő és biztosítsák a megfelelő finanszírozást a szükséges infrastruktúrák kialakításához, többek között korszerűsítés, átalakítás és felújítás révén, hogy az uniós szabványok által elfogadott új technológiák (pl. alternatív üzemagyagok infrastruktúrája) meghonosodhassanak a piacon, tiszteletben tartva a biztonsági, egészségügyi és környezetvédelmi előírásokat; kiemeli, hogy az infrastruktúra hosszú távú befektetés, ezért a szabványosításnak a lehető legnagyobb mértékű átjárhatóságot kell biztosítania az újabb technológiai fejlesztések és alkalmazások lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

76.

| 77. | felhívja a Bizottságot a szabványokkal kapcsolatos könnyen használható, egységes hozzáférési pontok – az európai szabványügyi szervezetekkel és a nemzeti szabványügyi testületekkel közösen történő – kialakítására, amelyek segítséget és információt tudnak nyújtani a szabványok felhasználóinak a rendelkezésre álló szabványok és azok általános előírásai kapcsán, valamint segíthetnek nekik megtalálni az igényeiknek leginkább megfelelő szabványokat, és iránymutatást adnak a szabvány alkalmazását illetően; ajánlja továbbá tájékoztató és oktatási célú kampányok szervezését nemzeti és uniós szinten a szabványok szerepének előmozdítása érdekében, és ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti oktatási rendszereikbe vegyenek fel vonatkozó szabványügyi szakképzéseket; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki technológiafigyelő tevékenységeket azon jövőbeli K+F-eredmények azonosítására, amelyeknek a szabványosítás esetlegesen a javára válhat, valamint segítse elő a K+F piaci térnyeréséhez és működéséhez szükséges információ áramlását és átláthatóságát, valamint ezzel összefüggésben segítse elő könnyen hozzáférhető és felhasználóbarát értékelési mechanizmusok biztosítását az interneten keresztül; |
| --- | --- |

78.

| 79. | javasolja, hogy a nemzeti szabványügyi testületek vizsgálják meg, lehetséges-e olyan mértékű hozzáférést biztosítani a szabványokhoz, hogy a szabványok felhasználója értékelni tudja a szabvány relevanciáját; nyomatékosan ajánlja, hogy a nemzeti szabványügyi testületek és az európai szabványügyi szervezetek a szabványok díjszintjeinek meghatározásakor vegyék figyelembe a kkv-k és a nem kereskedelmi célokat követő érdekelt felek szükségleteit; |
| --- | --- |

79.

| 80. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen európai jegyzéket, amely az Unió valamennyi hivatalos nyelvén felsorolja a meglévő európai szabványokat, információkkal szolgálva az európai szabványügyi szervezetek folyamatban lévő szabványosítási tevékenységeivel, a fennálló szabványosítási megbízatásokkal, az előrehaladással és a hivatalos kifogásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatban is; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a nemzetközi ikt-szabványosítási fejleményeket, és az európai szabályozási modell és érdekek előmozdítása érdekében szükség esetén támogassa vezető európai érdekelt felek részvételét a nemzetközi szabványügyi testületekben és stratégiai fontosságú szabványosítási projektekben; ösztönzi a több érdekelt felet tömörítő ikt-szabványosítási platform felhasználását az európai szabványügyi szervezetek és nemzetközi ikt-szabványosítási testületek összefogására; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ösztönzi az ipari szerkezeti referenciamodell 4.0 Unió általi elfogadását az európai ipar digitalizálása céljából; |
| --- | --- |

82.

| 83. | felszólítja a tagállamokat, hogy a közbeszerzési eljárások során alkalmazzák az európai ikt-szabványokat a közszolgáltatások javítása és az innovatív technológiák támogatása érdekében; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a szabványok alkalmazása nem eredményezhet további akadályokat különösen a közbeszerzési eljárásokban részt venni kívánó kisvállalkozások számára; |
| --- | --- |

83.

| 84. | felhívja az uniós intézményeket, a nemzeti kormányokat és az európai szabványügyi szervezeteket, hogy dolgozzanak ki képzési iránymutatásokat a politikai döntéshozók számára, ily módon megkönnyítve számukra a különböző részlegek és intézmények által használt eltérő munkamódszerekből fakadó következetlenségek megszüntetését, valamint alakítsanak ki szabványosítási kultúrát és nyújtsanak tájékoztatást a szabványokhoz kapcsolódó folyamatok működéséről és arról, hogy mikor lehet azokat használni; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  HL C 70. E, 2012.3.8., 56. o.

(2)  https://ec.europa.eu/info/european-commissions-open-source-strategy_en

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/13

---

P8_TA(2017)0279

A fedezett kötvények páneurópai kerete felé

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a fedezett kötvények páneurópai keretének létrehozásáról (2017/2005(INI))

(2018/C 334/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) „Fedezett kötvények: ajánlások a fedezett kötvényekre vonatkozó keretszabályozások összehangolására az Unióban” című, 2016. december 20-i jelentésére (EBA-Op-2016-23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) „Fedezett kötvények: ajánlások a fedezett kötvényekre vonatkozó keretszabályozások összehangolására az Unióban” című, 2016. december 20-i jelentésére (EBA-Op-2016-23),

| — | tekintettel a fedezett kötvények uniós helyzetéről szóló, 2015. szeptember 30-i európai bizottsági konzultációs dokumentumra és „A fedezett kötvényekről szóló nyilvános konzultációhoz való hozzászólások összefoglalója” című, dátum nélküli európai bizottsági dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fedezett kötvények uniós helyzetéről szóló, 2015. szeptember 30-i európai bizottsági konzultációs dokumentumra és „A fedezett kötvényekről szóló nyilvános konzultációhoz való hozzászólások összefoglalója” című, dátum nélküli európai bizottsági dokumentumra,

| — | tekintettel a „Fedezett kötvényekre vonatkozó tőkekövetelmények” című, az 575/2013/EU rendelet 503. cikke alapján készült, 2015. október 20-i bizottsági jelentésre (COM(2015)0509), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fedezett kötvényekre vonatkozó tőkekövetelmények” című, az 575/2013/EU rendelet 503. cikke alapján készült, 2015. október 20-i bizottsági jelentésre (COM(2015)0509),

| — | tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) fedezett kötvényekre vonatkozó kedvezményes tőkekövetelményekről szóló, 2014. július 1-jei véleményére (EBA/Op/2014/04), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bankhatóság (EBH) fedezett kötvényekre vonatkozó kedvezményes tőkekövetelményekről szóló, 2014. július 1-jei véleményére (EBA/Op/2014/04),

| — | tekintettel az EBH 2014. július 1-jei jelentésére „A fedezett kötvényekre vonatkozó uniós keretszabályozások és tőkekövetelmények: válasz a Bizottság 575/2013/EU rendelet 503. cikkére és az Európai Rendszerkockázati Testület hitelintézetek finanszírozásáról szóló, 2012. decemberi E. ajánlására vonatkozó, 2013. decemberi tanácsadási felhívására (ESRB/12/2)” című dokumentumról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBH 2014. július 1-jei jelentésére „A fedezett kötvényekre vonatkozó uniós keretszabályozások és tőkekövetelmények: válasz a Bizottság 575/2013/EU rendelet 503. cikkére és az Európai Rendszerkockázati Testület hitelintézetek finanszírozásáról szóló, 2012. decemberi E. ajánlására vonatkozó, 2013. decemberi tanácsadási felhívására (ESRB/12/2)” című dokumentumról,

| — | tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek a letétkezelői funkciók, a javadalmazási politikák és a szankciók tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. július 23-i 2014/91/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: ÁÉKBV-irányelv), és különösen annak 52. cikke (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek a letétkezelői funkciók, a javadalmazási politikák és a szankciók tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. július 23-i 2014/91/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: ÁÉKBV-irányelv), és különösen annak 52. cikke (4) bekezdésére,

| — | tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: tőkekövetelmény-rendelet) és különösen annak 129. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: tőkekövetelmény-rendelet) és különösen annak 129. cikkére,

| — | tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), különösen annak 44. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), különösen annak 44. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az elszámolási kötelezettségre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2015. augusztus 6-i (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 1. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az elszámolási kötelezettségre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2015. augusztus 6-i (EU) 2015/2205 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 1. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az elszámolási kötelezettségre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2016. június 10-i (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) 1. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az elszámolási kötelezettségre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2016. június 10-i (EU) 2016/1178 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) 1. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2014. október 10-i (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti követelmények tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2014. október 10-i (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0235/2017),

| A. | mivel a fedezett kötvényeket a korábbi tapasztalatok alapján alacsony nemteljesítési ráták és megbízható kifizetések jellemzik, továbbá az európai jelzáloghitelek mintegy 20 %-át finanszírozzák, és több mint 2 000 milliárd EUR összegű kötelezettséget képviseltek 2015-ben Európában; mivel a világon a fedezett kötvények mintegy 90 %-át kilenc európai ország bocsátotta ki; |
| --- | --- |

A.

mivel a fedezett kötvényeket a korábbi tapasztalatok alapján alacsony nemteljesítési ráták és megbízható kifizetések jellemzik, továbbá az európai jelzáloghitelek mintegy 20 %-át finanszírozzák, és több mint 2 000 milliárd EUR összegű kötelezettséget képviseltek 2015-ben Európában; mivel a világon a fedezett kötvények mintegy 90 %-át kilenc európai ország bocsátotta ki;

| B. | mivel a fedezett kötvények kulcsszerepet játszanak a hitelintézmények finanszírozásában, különösen a válság alatt; mivel a fedezett kötvények megőrizték a biztonság és a likviditás magas szintjét a pénzügyi válság alatt, ami a nemzeti szabályozás színvonalának köszönhető; mivel a 2008 és 2014 között bekövetkezett, a fedezett kötvények árai közötti növekvő tagállami különbségek nem a piaci széttöredezettség bizonyítékai, hiszen az árkülönbségek szorosan kapcsolódtak az államkötvények árai közötti különbségekhez, és csupán a fedezeti összetevőkben (cover pool) rejlő kockázatokat tükrözték; miközben a fedezett kötvények tagállamonkénti árainak kockázatra való megfelelő érzékenysége bizonyíték a jól működő és jól integrálódott piacokra; |
| --- | --- |

B.

mivel a fedezett kötvények kulcsszerepet játszanak a hitelintézmények finanszírozásában, különösen a válság alatt; mivel a fedezett kötvények megőrizték a biztonság és a likviditás magas szintjét a pénzügyi válság alatt, ami a nemzeti szabályozás színvonalának köszönhető; mivel a 2008 és 2014 között bekövetkezett, a fedezett kötvények árai közötti növekvő tagállami különbségek nem a piaci széttöredezettség bizonyítékai, hiszen az árkülönbségek szorosan kapcsolódtak az államkötvények árai közötti különbségekhez, és csupán a fedezeti összetevőkben (cover pool) rejlő kockázatokat tükrözték; miközben a fedezett kötvények tagállamonkénti árainak kockázatra való megfelelő érzékenysége bizonyíték a jól működő és jól integrálódott piacokra;

| C. | mivel az európai fedezett kötvények piacán jelentős a határon átnyúló befektetések mértéke; mivel a fedezett kötvények kellően sokszínű befektetői bázissal rendelkeznek, ahol a bankok vezető szerepet töltenek be (2009 és 2015 között mintegy 35 %-os volt a piaci részesedésük); mivel az eszközkezelők, biztosítótársaságok és nyugdíjalapok piaci részesedése csaknem 20 százalékponttal csökkent, és azt gyakorlatilag a Központi Bank nagyobb mértékű beruházásai vették át a fedezett kötvényekben; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai fedezett kötvények piacán jelentős a határon átnyúló befektetések mértéke; mivel a fedezett kötvények kellően sokszínű befektetői bázissal rendelkeznek, ahol a bankok vezető szerepet töltenek be (2009 és 2015 között mintegy 35 %-os volt a piaci részesedésük); mivel az eszközkezelők, biztosítótársaságok és nyugdíjalapok piaci részesedése csaknem 20 százalékponttal csökkent, és azt gyakorlatilag a Központi Bank nagyobb mértékű beruházásai vették át a fedezett kötvényekben;

| D. | mivel a fedezett kötvények vonzó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, hiszen – a fedezeti összetevők fedezeti szintjéig – ki vannak zárva a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv (BRRD) 44. cikke szerinti hitelezői feltőkésítésből; mivel a tőkekövetelményekről szóló rendelet (CRR) 129. cikkének megfelelő fedezett kötvények kedvezményes kezelésben részesülnek a kockázati súlyt illetően; |
| --- | --- |

D.

mivel a fedezett kötvények vonzó hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, hiszen – a fedezeti összetevők fedezeti szintjéig – ki vannak zárva a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv (BRRD) 44. cikke szerinti hitelezői feltőkésítésből; mivel a tőkekövetelményekről szóló rendelet (CRR) 129. cikkének megfelelő fedezett kötvények kedvezményes kezelésben részesülnek a kockázati súlyt illetően;

| E. | mivel a bankok részéről azért is oly nagy a kereslet a fedezett kötvények iránt, mert a likviditásfedezeti mutatóról szóló felhatalmazáson alapuló rendelet kedvezményes szabályozási kezelést biztosít a fedezett kötvényeknek, amely rendelet lehetővé teszi a bankoknak, hogy a fedezett kötvényeket akkor is belefoglalják a likviditási tartalékukba, ha azok a bázeli szabályok szerint nem számíthatók be a likviditásfedezeti rátába; |
| --- | --- |

E.

mivel a bankok részéről azért is oly nagy a kereslet a fedezett kötvények iránt, mert a likviditásfedezeti mutatóról szóló felhatalmazáson alapuló rendelet kedvezményes szabályozási kezelést biztosít a fedezett kötvényeknek, amely rendelet lehetővé teszi a bankoknak, hogy a fedezett kötvényeket akkor is belefoglalják a likviditási tartalékukba, ha azok a bázeli szabályok szerint nem számíthatók be a likviditásfedezeti rátába;

| F. | mivel a fedezettkötvény-programok bizonyos feltételek mellett mentesülnek az alapletétre vonatkozó azon követelmények alól, amelyek a származtatott ügyletek partner-hitelkockázattal szembeni védelmére szolgálnak; |
| --- | --- |

F.

mivel a fedezettkötvény-programok bizonyos feltételek mellett mentesülnek az alapletétre vonatkozó azon követelmények alól, amelyek a származtatott ügyletek partner-hitelkockázattal szembeni védelmére szolgálnak;

| G. | mivel nemzeti döntésre a fedezett kötvények mentesülhetnek az uniós nagykockázati tőkekövetelmény alól; |
| --- | --- |

G.

mivel nemzeti döntésre a fedezett kötvények mentesülhetnek az uniós nagykockázati tőkekövetelmény alól;

| H. | mivel a túlfedezeti követelmények miatt a megterhelt eszközök káros hatással vannak a biztosíték nélküli bankhitelezők pozícióira, ám az elkülönített fedezeti összetevők révén történő adósságfinanszírozás elvének nincs ilyen negatív hatása; mivel a jóval 100 % alatti hitelfedezeti aránnyal rendelkező ilyen műveletek általában olyan mértékben javítják a biztosíték nélküli bankhitelezők pozícióit, hogy nincs szükség e tartalékokra a fedezeti összetevőkkel szembeni követelések kielégítéséhez; |
| --- | --- |

H.

mivel a túlfedezeti követelmények miatt a megterhelt eszközök káros hatással vannak a biztosíték nélküli bankhitelezők pozícióira, ám az elkülönített fedezeti összetevők révén történő adósságfinanszírozás elvének nincs ilyen negatív hatása; mivel a jóval 100 % alatti hitelfedezeti aránnyal rendelkező ilyen műveletek általában olyan mértékben javítják a biztosíték nélküli bankhitelezők pozícióit, hogy nincs szükség e tartalékokra a fedezeti összetevőkkel szembeni követelések kielégítéséhez;

| I. | mivel a fedezett kötvények számos bank mérlegében fontos helyet foglalnak el az eszközök között; mivel a pénzügyi stabilitás szempontjából alapvető fontosságú, hogy ezen eszközök maximális mértékben biztonságosak és likvidek maradjanak, mivel ezt a célkitűzést nem áshatja alá a fedezett kötvények olyan innovációja, amely lehetővé teszi a kibocsátók számára, hogy a saját belátásuk szerint ruházzanak át kockázatot a befektetőkre; |
| --- | --- |

I.

mivel a fedezett kötvények számos bank mérlegében fontos helyet foglalnak el az eszközök között; mivel a pénzügyi stabilitás szempontjából alapvető fontosságú, hogy ezen eszközök maximális mértékben biztonságosak és likvidek maradjanak, mivel ezt a célkitűzést nem áshatja alá a fedezett kötvények olyan innovációja, amely lehetővé teszi a kibocsátók számára, hogy a saját belátásuk szerint ruházzanak át kockázatot a befektetőkre;

| J. | mivel a feltételes futamidő-hosszabbítású fedezett kötvények (soft bullet (egyösszegű előtörlesztés) és feltételes közvetett (pass-through) struktúrák) kibocsátása évi 8 %-ról 45 %-ra emelkedett 2016 áprilisában; mivel az ilyen opciók csökkentik a likviditási kockázatot a nem megfelelő fedezeti összetevőkben, csökkentik a túlfedezeti követelményeket, és segítenek elkerülni a kényszerkiárusításokat; mivel azonban a futamidő meghosszabbítása a kibocsátó kockázatát a befektetőre ruházza át; mivel kedvezményes szabályozási kezelésben csak a különösen biztonságos hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat szabad részesíteni; |
| --- | --- |

J.

mivel a feltételes futamidő-hosszabbítású fedezett kötvények (soft bullet (egyösszegű előtörlesztés) és feltételes közvetett (pass-through) struktúrák) kibocsátása évi 8 %-ról 45 %-ra emelkedett 2016 áprilisában; mivel az ilyen opciók csökkentik a likviditási kockázatot a nem megfelelő fedezeti összetevőkben, csökkentik a túlfedezeti követelményeket, és segítenek elkerülni a kényszerkiárusításokat; mivel azonban a futamidő meghosszabbítása a kibocsátó kockázatát a befektetőre ruházza át; mivel kedvezményes szabályozási kezelésben csak a különösen biztonságos hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat szabad részesíteni;

| K. | mivel az uniós jog nem határozza meg pontosan a fedezett kötvények fogalmát; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós jog nem határozza meg pontosan a fedezett kötvények fogalmát;

| L. | mivel a fedezett kötvények piaca nem túl virágzó azokban a tagállamokban, ahol ilyen kötvények kibocsátásának nincs nemzeti hagyománya, vagy ahol a növekedésüket országkockázat vagy nehéz makrogazdasági feltételek korlátozzák; |
| --- | --- |

L.

mivel a fedezett kötvények piaca nem túl virágzó azokban a tagállamokban, ahol ilyen kötvények kibocsátásának nincs nemzeti hagyománya, vagy ahol a növekedésüket országkockázat vagy nehéz makrogazdasági feltételek korlátozzák;

| M. | mivel elismertek a fedezett kötvényekre vonatkozó nemzeti keretszabályozások közötti nagyfokú eltérések, különösen az olyan technikai aspektusokat illetően, mint a nyilvános ellenőrzés szintje; |
| --- | --- |

M.

mivel elismertek a fedezett kötvényekre vonatkozó nemzeti keretszabályozások közötti nagyfokú eltérések, különösen az olyan technikai aspektusokat illetően, mint a nyilvános ellenőrzés szintje;

| N. | mivel a fedezett kötvényekre vonatkozó uniós keretet a legmagasabb normákkal kell felvértezni; |
| --- | --- |

N.

mivel a fedezett kötvényekre vonatkozó uniós keretet a legmagasabb normákkal kell felvértezni;

| O. | mivel számos igen sikeres példa van a fedezett kötvényekre vonatkozó nemzeti keretszabályozásokra, amelyek történelmi és jogi tényezőkön alapulnak, és részben a nemzeti jogszabályokba ágyazottak; mivel e nemzeti keretszabályozások alapvető jellemzői megegyeznek, különösen a kettős fedezet, az alacsony kockázatú eszközökkel rendelkező fedezeti összetevők elkülönítése és a speciális állami felügyelet terén; mivel hasznos lehet ezen elvek kiterjesztése más típusú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra is; |
| --- | --- |

O.

mivel számos igen sikeres példa van a fedezett kötvényekre vonatkozó nemzeti keretszabályozásokra, amelyek történelmi és jogi tényezőkön alapulnak, és részben a nemzeti jogszabályokba ágyazottak; mivel e nemzeti keretszabályozások alapvető jellemzői megegyeznek, különösen a kettős fedezet, az alacsony kockázatú eszközökkel rendelkező fedezeti összetevők elkülönítése és a speciális állami felügyelet terén; mivel hasznos lehet ezen elvek kiterjesztése más típusú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra is;

| P. | mivel a harmonizációt nem szabad uniformizáló megközelítésre alapozni, hiszen ez a termékválaszték komoly csökkentését válthatja ki, és negatívan befolyásolhatja az eddig jól működő nemzeti piacokat; mivel a harmonizációnak tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

P.

mivel a harmonizációt nem szabad uniformizáló megközelítésre alapozni, hiszen ez a termékválaszték komoly csökkentését válthatja ki, és negatívan befolyásolhatja az eddig jól működő nemzeti piacokat; mivel a harmonizációnak tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás elvét;

| Q. | mivel a piaci szereplők kezdeményezéseket hoztak a fedezett kötvények piaca fejlesztésének elősegítésére, ilyen például a 2013-ban létrehozott „fedezettkötvény-címke” (Covered Bond Label) és az Összehangolt Átláthatósági Sablon (Harmonised Transparency Template); |
| --- | --- |

Q.

mivel a piaci szereplők kezdeményezéseket hoztak a fedezett kötvények piaca fejlesztésének elősegítésére, ilyen például a 2013-ban létrehozott „fedezettkötvény-címke” (Covered Bond Label) és az Összehangolt Átláthatósági Sablon (Harmonised Transparency Template);

| R. | mivel felügyeleti felülvizsgálatot követően az EBH meghatározta a fedezett kötvények kibocsátásának és felügyeletének bevált gyakorlatait, és megvizsgálta, hogy a nemzeti keretszabályozások mennyire felelnek meg e gyakorlatoknak; |
| --- | --- |

R.

mivel felügyeleti felülvizsgálatot követően az EBH meghatározta a fedezett kötvények kibocsátásának és felügyeletének bevált gyakorlatait, és megvizsgálta, hogy a nemzeti keretszabályozások mennyire felelnek meg e gyakorlatoknak;

| S. | mivel a Bizottság nyilvános konzultációját követően az érdekelt felek nagy többsége ellenezte a teljes harmonizációt, a befektetők pedig hangsúlyozták a változatos termékskála értékét; mivel az érdekelt felek óvatosan támogatják az uniós jogszabályt, azzal a feltétellel, hogy az elveken alapuljon, és a meglévő keretszabályozásokra építkezzen, tiszteletben tartva különösen a nemzeti keretszabályozások jellegzetességeit; |
| --- | --- |

S.

mivel a Bizottság nyilvános konzultációját követően az érdekelt felek nagy többsége ellenezte a teljes harmonizációt, a befektetők pedig hangsúlyozták a változatos termékskála értékét; mivel az érdekelt felek óvatosan támogatják az uniós jogszabályt, azzal a feltétellel, hogy az elveken alapuljon, és a meglévő keretszabályozásokra építkezzen, tiszteletben tartva különösen a nemzeti keretszabályozások jellegzetességeit;

Általános észrevételek és álláspontok

| 1. | hangsúlyozza, hogy a belföldi és határokon átnyúló, fedezett kötvényekbe történő befektetések a jelenleg hatályos jogi keretben jól működtek eddig az uniós piacokon; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartania a szilárd és biztonságos termékek változatosságát, |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat, hogy a nemzeti modellek harmonizálása vagy azoknak egy európai modellel történő helyettesítése nem szándékolt kedvezőtlen következményekkel járhat a piacokra nézve, amelyek jelenlegi sikere a fedezett kötvényekről szóló, nemzeti jogszabályokba beágyazott szabályozáson múlik; ismételten hangsúlyozza, hogy egy integráltabb európai keretnek olyan elvi alapú megközelítésre kell korlátozódnia, amely meghatározza a célokat, de a módszerek és eszközök meghatározását a nemzeti jogba történő átültetésre bízza; hangsúlyozza, hogy e keretnek magas minőségű normákon kell alapulnia és figyelembe kell vennie a bevált piaci gyakorlatokat a jól működő nemzeti rendszerekre építkezve, azok megzavarása nélkül; hangsúlyozza, hogy a fedezett kötvények bevált gyakorlatokhoz igazított új európai kerete a kezdő piacok referenciaértéke kell legyen, és növelnie kell a fedezett kötvények minőségét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhív olyan uniós irányelv kidolgozására, amely egyértelműen különbséget tesz a fedezett kötvények jelenlegi két típusa között:






  a) | azok a fedezett kötvények (a továbbiakban „prémium fedezett kötvényeknek”) amelyek standardjai nem lehetnek megengedőbbek a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikkében foglalt jelenlegi előírásoknál, illetve |
| --- | --- | --- |

3.

a)

azok a fedezett kötvények (a továbbiakban „prémium fedezett kötvényeknek”) amelyek standardjai nem lehetnek megengedőbbek a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikkében foglalt jelenlegi előírásoknál, illetve

| b) | azok a fedezett kötvények (a továbbiakban „általános fedezett kötvényeknek”) amelyek nem felelnek meg a prémium fedezett kötvényekre vonatkozó standardoknak, de standardjaik nem megengedőbbek az ÁÉKBV-irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében foglalt jelenlegi előírásoknál; |
| --- | --- |

b)

azok a fedezett kötvények (a továbbiakban „általános fedezett kötvényeknek”) amelyek nem felelnek meg a prémium fedezett kötvényekre vonatkozó standardoknak, de standardjaik nem megengedőbbek az ÁÉKBV-irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében foglalt jelenlegi előírásoknál;

hangsúlyozza, hogy a prémium fedezett kötvényeknek továbbra is szabályozói kedvezményben kell részesülniük az általános fedezett kötvényekhez képest, és az általános fedezett kötvényeknek szabályozói kedvezményben kell részesülniük a fedezett adósságkötelezvény más formáival szemben; elismeri az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő értékpapírok potenciálját a tőkepiaci unió célkitűzéseinek elérése érdekében;

| 4. | felhívja a tagállamokat a fedezettkötvény-címke védelmére, biztosítva a nemzeti jogszabályokban, hogy a fedezett kötvények nagyfokú likviditással rendelkező és közel kockázatmentes hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok legyenek; határozottan javasolja, hogy az államkötvényeknél és jelzáloghiteleknél jelentősen nagyobb kockázatú eszközökkel fedezett hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok (pl. nem államilag támogatott infrastrukturális beruházások vagy kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott hitelek) ne a „fedezett kötvények” kategóriába tartozzanak, hanem adott esetben a „biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek” kategóriába; támogatja azt az elvet, hogy a prémium és általános fedezett kötvények fedezeti összetevői teljes mértékben olyan hosszú távú eszközökből álljanak, amelyek értékelhetőek és visszavehetőek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy az irányelvbe foglalja bele egy, a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyekre vonatkozó jogi keret elveit, mint pl. a kettős fedezetre, a speciális állami felügyeletre, a csődvagyontól való elkülönítésre és az átláthatóságra vonatkozó követelmények; felhívja a tagállamokat ezen alapelvek nemzeti jogszabályokba és a csődeljárásaikba való integrálására; hangsúlyozza, hogy a fedezett kötvények és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek szilárd jogi kerete az utóbbiakat átláthatóbbá, likvidebbé és költséghatékonyabbá tenné, mint a szerződéses megállapodásokat használó értékpapírok; rámutat, hogy ez hozzájárulhatna, hogy a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek kockázatosabb tevékenységeket is finanszírozzon, mint például a kkv-hitelek, a fogyasztói hitelek vagy a kormánygarancia nélküli infrastrukturális beruházások; megjegyzi, hogy a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyekre nem vonatkozna a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 44. cikkében meghatározott hitelezői feltőkésítés eszközének hatálya; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ösztönzi minimális felügyeleti standardok megállapítását az irányelvben, amelyek a fedezett kötvények azonosított bevált gyakorlatait tükrözik; ösztönzi a felügyeleti konvergenciát Unió-szerte; |
| --- | --- |

6.

| 7. | feszólít arra, hogy az irányelv növelje a fedezeti összetevőkről nyújtott információ és a jogi keret átláthatóságát, biztosítva a kettős fedezetet és az eszközök elkülönítését a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén; ragaszkodik hozzá, hogy ebben az értelemben az irányelv elveken alapuljon, csak információs követelményekre koncentrálva; |
| --- | --- |

7.

A prémium és általános fedezett kötvények és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek és szabályozási keretük meghatározása

| 8. | felhívja a Bizottságot a fedezett kötvények keretéről szóló (irányelvre irányuló) olyan javaslat előterjesztésére, amely egyaránt tartalmazza a prémium és az általános fedezett kötvények, valamint a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek meghatározását, a piaci zavarok elkerülése érdekében az átmeneti időszakok alatt; sürgeti a Bizottságot, hogy a meghatározás tartalmazza az alábbi, ezen kibocsátott eszköz érvényességi idején belül a kedvezményes elbánástól függetlenül elérhető közös elveket:






  a) | a prémium és általános fedezett kötvények és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek teljes körű biztosítékát a fedezeti összetevők eszközei képezik; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

a prémium és általános fedezett kötvények és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek teljes körű biztosítékát a fedezeti összetevők eszközei képezik;

| b) | a nemzeti jog kettős fedezetet biztosít, azaz a befektető






  i. | követelése a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír kibocsátója felé azonos az ahhoz kapcsolódó teljes fizetési kötelezettségekkel, és |
| --- | --- | --- |

b)

a nemzeti jog kettős fedezetet biztosít, azaz a befektető

i.

követelése a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír kibocsátója felé azonos az ahhoz kapcsolódó teljes fizetési kötelezettségekkel, és

| ii. | egyenértékű elsőbbségi követeléssel léphet fel a fedezeti összetevők tekintetében (beleértve a helyettesítő és származtatott eszközöket) a kibocsátó nem teljesítése esetén; |
| --- | --- |

ii.

egyenértékű elsőbbségi követeléssel léphet fel a fedezeti összetevők tekintetében (beleértve a helyettesítő és származtatott eszközöket) a kibocsátó nem teljesítése esetén;

amennyiben e követelések nem elégségesek a kibocsátóra vonatkozó fizetései kötelezettségek maradéktalan teljesítésére, a fennmaradó befektetői követeléseknek egyenrangúnak kell lenniük a kibocsátó előresorolt biztosíték nélküli hitelezőinek követeléseivel;

| c) | a fedezeti alap valamennyi eszközének tényleges elkülönítését jogilag kötelező érvényű megállapodások biztosítják, amelyek könnyen érvényesíthetők e kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén; ugyanez érvényes a fedezetieszköz-alap kockázatainak fedezésére szolgáló valamennyi helyettesítő és származtatott eszközre is; |
| --- | --- |

c)

a fedezeti alap valamennyi eszközének tényleges elkülönítését jogilag kötelező érvényű megállapodások biztosítják, amelyek könnyen érvényesíthetők e kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén; ugyanez érvényes a fedezetieszköz-alap kockázatainak fedezésére szolgáló valamennyi helyettesítő és származtatott eszközre is;

| d) | a prémium és általános fedezett kötvényeket és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyeket nem érinti a kibocsátó csődje, vagyis biztosított, hogy a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén ne kerüljön sor a kibocsátó fizetési kötelezettségeinek automatikus felgyorsítására; |
| --- | --- |

d)

a prémium és általános fedezett kötvényeket és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyeket nem érinti a kibocsátó csődje, vagyis biztosított, hogy a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén ne kerüljön sor a kibocsátó fizetési kötelezettségeinek automatikus felgyorsítására;

| e) | a prémium és általános fedezett kötvények és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek specifikus kockázatait tükröző túlfedezet elve érvényesül a nemzeti szabályozás által meghatározandó mértékben; A fedezetieszköz-alap értékének mindig magasabbnak kell lennie, mint a fennálló fizetési kötelezettségek értéke. A nemzeti jognak egyértelműen meg kell határoznia a fedezeti összetevők értékelési módszereit és a számítás gyakoriságát, és megfelelő módon figyelembe kell vennie az összes vonatkozó lefelé mutató kockázatot; |
| --- | --- |

e)

a prémium és általános fedezett kötvények és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek specifikus kockázatait tükröző túlfedezet elve érvényesül a nemzeti szabályozás által meghatározandó mértékben; A fedezetieszköz-alap értékének mindig magasabbnak kell lennie, mint a fennálló fizetési kötelezettségek értéke. A nemzeti jognak egyértelműen meg kell határoznia a fedezeti összetevők értékelési módszereit és a számítás gyakoriságát, és megfelelő módon figyelembe kell vennie az összes vonatkozó lefelé mutató kockázatot;

| f) | az európai és nemzeti jogszabályok maximális hitelfedezeti arányt (LTV) határoznak meg a fedezeti összetevők eszközei számára. Ne legyen kötelező a fedezeti összetevők közül azon eszközök eltávolítása, amelyek nem felelnek meg a hitelfedezeti arányra vonatkozó határértéknek, hanem biztosítani kell, hogy az eltávolításra csak akkor kerüljön sor, ha legalább azonos piaci értékű, megfelelő eszközökkel helyettesítik azokat; |
| --- | --- |

f)

az európai és nemzeti jogszabályok maximális hitelfedezeti arányt (LTV) határoznak meg a fedezeti összetevők eszközei számára. Ne legyen kötelező a fedezeti összetevők közül azon eszközök eltávolítása, amelyek nem felelnek meg a hitelfedezeti arányra vonatkozó határértéknek, hanem biztosítani kell, hogy az eltávolításra csak akkor kerüljön sor, ha legalább azonos piaci értékű, megfelelő eszközökkel helyettesítik azokat;

| g) | a fedezeti összetevők vagy likviditási keret egy részének megfelelő mértékben likvidnek kell lennie ahhoz, hogy a fedezett kötvénnyel vagy a biztosítékkal fedezett európai befektetési jeggyel kapcsolatos programra vonatkozó fizetési kötelezettségek a következő hat hónapban teljesíthetőek legyenek, kivéve hozzáigazított kötvények vagy soft bullet (egyösszegű előtörlesztés) és feltételes közvetett kötvények esetén; |
| --- | --- |

g)

a fedezeti összetevők vagy likviditási keret egy részének megfelelő mértékben likvidnek kell lennie ahhoz, hogy a fedezett kötvénnyel vagy a biztosítékkal fedezett európai befektetési jeggyel kapcsolatos programra vonatkozó fizetési kötelezettségek a következő hat hónapban teljesíthetőek legyenek, kivéve hozzáigazított kötvények vagy soft bullet (egyösszegű előtörlesztés) és feltételes közvetett kötvények esetén;

| h) | csak a kizárólag kockázatfedezésre használt származtatott eszközök engedélyezettek a fedezettkötvény-programokban, a fedezetieszköz-alapban pedig a fedezett kötvény kibocsátója és a származtatott partner közötti származtatott szerződéseket nem lehet a kibocsátó felszámolása után felbontani; |
| --- | --- |

h)

csak a kizárólag kockázatfedezésre használt származtatott eszközök engedélyezettek a fedezettkötvény-programokban, a fedezetieszköz-alapban pedig a fedezett kötvény kibocsátója és a származtatott partner közötti származtatott szerződéseket nem lehet a kibocsátó felszámolása után felbontani;

| i) | a nemzeti jogszabály megbízható különleges állami felügyeleti keretről rendelkezik azáltal, hogy meghatározza az illetékes hatóságot, a fedezeti alap figyelemmel követését és a vagyonfelügyelőt, továbbá egyértelműen meghatározza az illetékes hatóság feladatköreit és felügyeleti jogköreit annak biztosítása érdekében, hogy






  i. | a kibocsátók szakképzett alkalmazottakkal és megfelelő működési eljárásokkal rendelkezzenek a fedezeti összetevők kezeléséhez, beleértve a stresszhatásokat, a fizetésképtelenséget vagy szanálást; |
| --- | --- | --- |

i)

a nemzeti jogszabály megbízható különleges állami felügyeleti keretről rendelkezik azáltal, hogy meghatározza az illetékes hatóságot, a fedezeti alap figyelemmel követését és a vagyonfelügyelőt, továbbá egyértelműen meghatározza az illetékes hatóság feladatköreit és felügyeleti jogköreit annak biztosítása érdekében, hogy

i.

a kibocsátók szakképzett alkalmazottakkal és megfelelő működési eljárásokkal rendelkezzenek a fedezeti összetevők kezeléséhez, beleértve a stresszhatásokat, a fizetésképtelenséget vagy szanálást;

| ii. | a fedezeti összetevők jellemzői megfeleljenek a vonatkozó előírásoknak mind a kibocsátást megelőzően, mind a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír lejáratáig; |
| --- | --- |

ii.

a fedezeti összetevők jellemzői megfeleljenek a vonatkozó előírásoknak mind a kibocsátást megelőzően, mind a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír lejáratáig;

| iii. | a prémium és általános fedezett kötvények és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek kapcsolódó követelményeknek – köztük a fedezeti eszközök és a lefedettség vonatkozásában – való megfelelése folyamatos, rendszeres és független felügyelet tárgyát képezi; |
| --- | --- |

iii.

a prémium és általános fedezett kötvények és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek kapcsolódó követelményeknek – köztük a fedezeti eszközök és a lefedettség vonatkozásában – való megfelelése folyamatos, rendszeres és független felügyelet tárgyát képezi;

| iv. | hangsúlyozza, hogy a kibocsátóknak rendszeres stressztesztet kell végezniük a lefedettségi előírások kiszámításával kapcsolatban, figyelembe véve a fedezett kötvényeket érintő fő kockázati tényezőket, mint például a hitelkockázatot, a kamatlábakkal kapcsolatos, illetve a deviza- és a likviditási kockázatot; |
| --- | --- |

iv.

hangsúlyozza, hogy a kibocsátóknak rendszeres stressztesztet kell végezniük a lefedettségi előírások kiszámításával kapcsolatban, figyelembe véve a fedezett kötvényeket érintő fő kockázati tényezőket, mint például a hitelkockázatot, a kamatlábakkal kapcsolatos, illetve a deviza- és a likviditási kockázatot;

az illetékes hatóság és a vagyonfelügyelő a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetére vonatkozó feladatkörét és jogköreit egyértelműen meg kell határozni.

| j) | a kibocsátó évente legalább kétszer köteles közzé tenni a fedezeti alapokkal kapcsolatos összesített adatokat olyan részletességgel, amely lehetővé teszi a befektetőknek, hogy átfogó kockázatelemzést végezzenek. Információkat kell nyújtani a fedezeti eszközök hitelkockázatáról, piaci kockázatáról és likviditási kockázatáról, a fedezeti összetevőkben részt vevő szerződéses felekről és a jogszabályi, szerződéses és önkéntes túlfedezetről, továbbá tartalmaznia kell egy szakaszt a fedezetieszköz-alaphoz és a kötelezettségekhez kapcsolt származtatott eszközökről; |
| --- | --- |

j)

a kibocsátó évente legalább kétszer köteles közzé tenni a fedezeti alapokkal kapcsolatos összesített adatokat olyan részletességgel, amely lehetővé teszi a befektetőknek, hogy átfogó kockázatelemzést végezzenek. Információkat kell nyújtani a fedezeti eszközök hitelkockázatáról, piaci kockázatáról és likviditási kockázatáról, a fedezeti összetevőkben részt vevő szerződéses felekről és a jogszabályi, szerződéses és önkéntes túlfedezetről, továbbá tartalmaznia kell egy szakaszt a fedezetieszköz-alaphoz és a kötelezettségekhez kapcsolt származtatott eszközökről;

| k) | a fedezett kötvény lejárata nem hosszabbítható meg, kivéve a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén és az illetékes felügyeleti hatóság jóváhagyásával, vagy a nemzeti jogban megállapított, objektív kiváltó események alapján az illetékes európai hatóság jóváhagyásával; A meghosszabbítás, illetve a kamat, a futamidő és egyéb jellemzők esetleges módosításának pontos feltételeit az egyes kötvények feltételeiben egyértelműen rögzíteni kell; |
| --- | --- |

k)

a fedezett kötvény lejárata nem hosszabbítható meg, kivéve a kibocsátó fizetésképtelensége vagy szanálása esetén és az illetékes felügyeleti hatóság jóváhagyásával, vagy a nemzeti jogban megállapított, objektív kiváltó események alapján az illetékes európai hatóság jóváhagyásával; A meghosszabbítás, illetve a kamat, a futamidő és egyéb jellemzők esetleges módosításának pontos feltételeit az egyes kötvények feltételeiben egyértelműen rögzíteni kell;

| 9. | sürgeti a Bizottságot, hogy a fedezett kötvények irányelvben foglalt fogalommeghatározásába foglalja bele az alábbi további elveket:






  a) | a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt teljes mértékben fedezik a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikke (1) bekezdésében meghatározott eszközök, és megfelel a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikke (3) és (7) bekezdésében foglalt kiegészítő követelményeknek; A tőkekövetelmény-rendelet 129. cikkének (1) bekezdése szerinti, garantált lakóingatlannal fedezett hitelek esetében a fedezettkötvény-program kezelője előtt nem állhat jogi akadály arra nézve, hogy elsőbbségi zálogjogot érvényesítsen a hitel esetében a fedezett kötvény kibocsátójának nemteljesítése vagy szanálása esetén, amennyiben a garancia bármi okból nem kerül teljesítésre. felül kell vizsgálni a hajók, mint fedezeti eszközök elismerhetőségét (a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikke (1) bekezdésének g) pontja); |
| --- | --- | --- |

9.

a)

a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt teljes mértékben fedezik a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikke (1) bekezdésében meghatározott eszközök, és megfelel a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikke (3) és (7) bekezdésében foglalt kiegészítő követelményeknek; A tőkekövetelmény-rendelet 129. cikkének (1) bekezdése szerinti, garantált lakóingatlannal fedezett hitelek esetében a fedezettkötvény-program kezelője előtt nem állhat jogi akadály arra nézve, hogy elsőbbségi zálogjogot érvényesítsen a hitel esetében a fedezett kötvény kibocsátójának nemteljesítése vagy szanálása esetén, amennyiben a garancia bármi okból nem kerül teljesítésre. felül kell vizsgálni a hajók, mint fedezeti eszközök elismerhetőségét (a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikke (1) bekezdésének g) pontja);

| b) | a fedezeti alapokba bevont jelzálogokra vonatkozó maximális hitelfedezeti arányra vonatkozó értékeket az európai jogszabályok úgy állapítják meg, hogy azok ne haladják meg a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikkében meghatározott jelenlegi hitelfedezeti arányokat, de azokat rendszeresen felül kell vizsgálni és ki kell igazítani a stresszhatásnak kitett adott ingatlanpiacon érvényesülő árak független értékelésének megfelelően; a forgalmi értéken alapuló helyett a hitelbiztosítéki értéken alapuló hitelezés használatát kell ösztönözni; |
| --- | --- |

b)

a fedezeti alapokba bevont jelzálogokra vonatkozó maximális hitelfedezeti arányra vonatkozó értékeket az európai jogszabályok úgy állapítják meg, hogy azok ne haladják meg a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikkében meghatározott jelenlegi hitelfedezeti arányokat, de azokat rendszeresen felül kell vizsgálni és ki kell igazítani a stresszhatásnak kitett adott ingatlanpiacon érvényesülő árak független értékelésének megfelelően; a forgalmi értéken alapuló helyett a hitelbiztosítéki értéken alapuló hitelezés használatát kell ösztönözni;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az európai szabályozásban a fedezett kötvényekhez rendelt kockázati súlyoknak tükrözniük kell a mögöttes kockázatok piaci értékeléseit; megjegyzi, hogy a valamely jellemző miatt elsőbbségi szabályozási elbánásban részesülő valamennyi más típusú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra a fenti feltételek nem vonatkoznak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy hatalmazza fel az európai felügyeleti hatóságokat arra, hogy értékeljék a prémium és általános fedezett kötvényekre és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyekre vonatkozó kritériumoknak való megfelelést azzal a céllal, hogy az ÁÉKBV-irányelv 52. cikke (4) albekezdésében szereplő listákat európai szinten a megfelelő prémium és általános fedezett kötvények és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek hiteles listájával kiegészítsék, vagy akár felváltsák. |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja az EBH-t, hogy tegyen közzé ajánlásokat a prémium és általános fedezett kötvényekre és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyekre vonatkozóan az eszközök elismerhetőségének kritériumairól (beleértve a helyettesítő eszközöket), a jelzálogokra vonatkozó hitelfedezeti arányokról, az eszközök különböző típusainak minimális hatékony túlfedezeti szintjeiről, valamint a tőkekövetelmény-rendelet esetleges felülvizsgálatáról; felhívja az EBH-t, hogy dolgozza ki az ilyen különleges állami felügyeleti és adminisztratív keret létrehozásához szükséges iránymutatásokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | javasolja az EGT-n kívüli, fejlődő fedezettkötvény-piacokon a kibocsátók előtti piacra jutási akadályok megszüntetését azáltal, hogy azonos elbánásban részesítik a harmadik országbeli kibocsátók fedezett kötvényeit, feltéve hogy jogi, intézményi és felügyeleti környezetük megfelel az illetékes európai intézmény által végzett egyenértékűségi értékelésnek; ajánlja az európai szabályozás főbb elveinek előmozdítását annak érdekében, hogy ezek akár a fedezett kötvények piacának globális standardjává is válhassanak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó európai jogszabályok felülvizsgálatáról, amely során meghatározza a prémium és általános fedezett kötvények és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyek specifikus szabályozását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó európai jogszabályok vizsgálata során vegye figyelembe a prémium és általános fedezett kötvényekben és a biztosítékkal fedezett európai befektetési jegyekben rejlő lehetőséget a tőkepiaci unió célkitűzéseinek megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítja a fedezettkötvény-rendszerek fejlődése előtt álló lehetséges nemzeti szintű akadályokat, és adjon ki iránymutatásokat ezen akadályok megszüntetésére, a bankok megbízható és prudens üzletvitelének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot és az Európai Bankhatóságot, hogy (esetleg egy hatásvizsgálat részeként) újra vizsgálja meg a hajókra bejegyzett tengeri zálogjoggal fedezett hiteleknek és hajóknak a tőkekövetelmény-rendelet 129. cikke (1) bekezdése g) pontjában meghatározott elismerhetőségét a fedezeti összetevők eszközeiként; aggódik amiatt, hogy a hajók kedvezményes kezelése torzítja a versenyt az egyéb közlekedési eszközök kárára; felkéri a Bizottságot és az Európai Bankhatóságot annak vizsgálatára, hogy a hajókkal, mint fedezeti eszközökkel fedezett kötvények egyenértékűek-e a tőkekövetelményekről szóló rendeletnek megfelelő egyéb fedezett kötvényekkel likviditásuk és a független hitelminősítő intézetek általi kockázatértékelésük tekintetében, továbbá, hogy indokolt-e ezen kötvények kedvezményes kezelése a tőkekövetelmény-rendeletben a likviditásfedezeti ráta szerinti elismerhetőség és az alacsonyabb kockázati súlyok alapján; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri a tagállamokat, hogy nemzeti jogaikban teremtsenek lehetőséget olyan különálló fedezeti összetevők létrehozására, amelyek mindegyikének eszközosztályai homogének (pl. lakossági hitelek); felhívja a tagállamokat annak lehetővé tételére, hogy tőkekövetelmény-rendelet 129. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában meghatározott valamennyi fedezeti eszközt a fedezeti követelmények teljesítéséhez hozzájáruló helyettesítő eszközként használják fel, továbbá arra, hogy állapítsanak meg egyértelmű határértékeket a hitelminőség és a kitettségterjedelem, valamint a helyettesítő eszközök fedezeti hozzájárulásának felső korlátai tekintetében; |
| --- | --- |

18.

A piaci átláthatóság és az önkéntes konvergencia támogatása

| 19. | üdvözli a fedezett kötvények minősítésére vonatkozó módszerek fejlődését és a fedezett kötvények minősítési piacának bővülését; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli az egyenlő versenyfeltételek fontosságát a tisztességes verseny biztosítása céljából a pénzügyi piacokon; hangsúlyozza, hogy az európai jogszabályok nem tehetnek különbséget a különböző típusú fedezett kötvények között, hacsak nincs rá kellő okuk azt feltételezni, hogy ezek biztonsági vagy likviditási szempontból különböznek egymástól; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli a közzétételre vonatkozó összehangolt normák és sablonok (pl. HTT) kidolgozására vonatkozó kezdeményezést a fedezett kötvények közötti unióbeli különbségek összehasonlíthatóságának és elemzésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli a piaci normákra és a bevált gyakorlatokról szóló iránymutatásokra vonatkozó EBH-ajánlások kidolgozását; szorgalmazza az önkéntes konvergenciát ezeknek megfelelően; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ösztönzi a fedezeti alapok stressztesztjeinek végrehajtását és a tesztek eredményeinek közzétételét; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Bankhatóságnak. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  HL L 257., 2014.8.28., 186. o.

(2)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

(3)  HL L 173., 2014.6.12., 190. o.

(4)  HL L 314., 2015.12.1., 13. o.

(5)  HL L 195., 2016.7.20., 3. o.

(6)  HL L 11., 2015.1.17., 1. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/20

---

P8_TA(2017)0280

A halászattal kapcsolatos turizmus szerepe a halászat diverzifikálásában

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a halászattal kapcsolatos turizmusnak a halászat diverzifikálásában betöltött szerepéről (2016/2035(INI))

(2018/C 334/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (uniós víz-keretirányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (uniós víz-keretirányelv),

| — | tekintettel a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisüzemi part menti halászatról, a hagyományos kisüzemi halászatról, valamint a közös halászati politika reformjáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a „Kék növekedés: A fenntartható fejlődés javítása az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kék növekedés: A fenntartható fejlődés javítása az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahelyteremtési potenciáljának feltárása” című, 2014. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kék gazdaság innovációja: tengereink és óceánjaink növekedési és munkahelyteremtési potenciáljának feltárása” című, 2014. május 13-i bizottsági közleményre (COM(2014)0254),

| — | tekintettel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című, 2010. június 30-i bizottsági közleményre (COM(2010)0352),

| — | tekintettel az Európai Biodiverzitás Stratégia 2020-ra és különösképpen a 4. célra (A halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítása), amelyben az EU többek között kötelezettséget vállal a halállományokra, fajokra, élőhelyekre és környezetre gyakorolt negatív hatások megszüntetésére azáltal is, hogy „a halászatra és a védett tengeri területekre vonatkozó tengerpolitikára szánt jövőbeli pénzügyi eszközökből biztosított pénzügyi támogatásokat hoz létre (ideértve a Natura2000 hálózatot, illetve a nemzetközi és regionális egyezmények által létrehozott hálózatokat); ennek esetleges elemei a tengeri ökoszisztémák helyreállítása, a halászati tevékenységek átalakítása és az ágazati elkötelezettség támogatása olyan alternatív tevékenységekben, mint az ökoturizmus, a tengeri biodiverzitás megfigyelése és kezelése, illetve a tengeri hulladékok elleni küzdelem”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biodiverzitás Stratégia 2020-ra és különösképpen a 4. célra (A halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítása), amelyben az EU többek között kötelezettséget vállal a halállományokra, fajokra, élőhelyekre és környezetre gyakorolt negatív hatások megszüntetésére azáltal is, hogy „a halászatra és a védett tengeri területekre vonatkozó tengerpolitikára szánt jövőbeli pénzügyi eszközökből biztosított pénzügyi támogatásokat hoz létre (ideértve a Natura2000 hálózatot, illetve a nemzetközi és regionális egyezmények által létrehozott hálózatokat); ennek esetleges elemei a tengeri ökoszisztémák helyreállítása, a halászati tevékenységek átalakítása és az ágazati elkötelezettség támogatása olyan alternatív tevékenységekben, mint az ökoturizmus, a tengeri biodiverzitás megfigyelése és kezelése, illetve a tengeri hulladékok elleni küzdelem”,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a „Kék növekedés: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, 2012. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kék növekedés: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, 2012. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2012)0494),

| — | tekintettel „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című, 2014. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című, 2014. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2014)0086),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0221/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A8-0221/2017),

| A. | mivel a hagyományos halászati ágazat fokozatos hanyatlásnak van kitéve; |
| --- | --- |

A.

mivel a hagyományos halászati ágazat fokozatos hanyatlásnak van kitéve;

| B. | mivel a gyakran elégtelen jövedelmezőség növelése érdekében a diverzifikálás sok kisüzemi halászatot folytató halász számára elengedhetetlenné vált; |
| --- | --- |

B.

mivel a gyakran elégtelen jövedelmezőség növelése érdekében a diverzifikálás sok kisüzemi halászatot folytató halász számára elengedhetetlenné vált;

| C. | mivel a halászati tevékenységek diverzifikálását illetően figyelembe kell venni, hogy ennek az ágazatnak a nagy része szinte teljes mértékben a hagyományos halászati módszerektől függ; |
| --- | --- |

C.

mivel a halászati tevékenységek diverzifikálását illetően figyelembe kell venni, hogy ennek az ágazatnak a nagy része szinte teljes mértékben a hagyományos halászati módszerektől függ;

| D. | mivel a tengerparti régiók és szigetek többsége súlyos gazdasági válsággal küzd, amelynek járulékos hatása az elnéptelenedés és a lakosság elvándorlása olyan területekre, ahol több munkavállalási és oktatási lehetőség kínálkozik; |
| --- | --- |

D.

mivel a tengerparti régiók és szigetek többsége súlyos gazdasági válsággal küzd, amelynek járulékos hatása az elnéptelenedés és a lakosság elvándorlása olyan területekre, ahol több munkavállalási és oktatási lehetőség kínálkozik;

| E. | mivel bizonyos tengerparti halászati övezetek idegenforgalmi célpontok közelében találhatók, de nem tudnak megfelelő gazdasági növekedési szintet elérni annak ellenére sem, hogy a halászat és az idegenforgalom egymással összeegyeztethető ágazatok; |
| --- | --- |

E.

mivel bizonyos tengerparti halászati övezetek idegenforgalmi célpontok közelében találhatók, de nem tudnak megfelelő gazdasági növekedési szintet elérni annak ellenére sem, hogy a halászat és az idegenforgalom egymással összeegyeztethető ágazatok;

| F. | mivel a halászattal kapcsolatos turizmus hozzá tud járulni a munkahelyteremtéshez, a társadalmi befogadáshoz, az életminőség javításához és a halászattól függő közösségek rehabilitációjához, különösen az olyan területeken, ahol más gazdasági tevékenységek alig vannak jelen; mivel az ebben rejlő lehetőségek tekintetében regionálisan, illetve a halászatok jellegétől és a hajók méretétől függően jelentős eltérések figyelhetők meg; |
| --- | --- |

F.

mivel a halászattal kapcsolatos turizmus hozzá tud járulni a munkahelyteremtéshez, a társadalmi befogadáshoz, az életminőség javításához és a halászattól függő közösségek rehabilitációjához, különösen az olyan területeken, ahol más gazdasági tevékenységek alig vannak jelen; mivel az ebben rejlő lehetőségek tekintetében regionálisan, illetve a halászatok jellegétől és a hajók méretétől függően jelentős eltérések figyelhetők meg;

| G. | mivel a halászattal kapcsolatos turizmus hozzá tud járulni a halállományokra és a környezetre gyakorolt hatások csökkentéséhez, valamint az ismeretek és a tudatosság növeléséhez a környezet és a kultúra védelme területén; mivel számos európai régióban különösen a halászati turizmus és a halászok által kínált turisztikai szolgáltatások az alaptevékenység kiegészítésének és diverzifikálásának működőképes módjai lehetnek; |
| --- | --- |

G.

mivel a halászattal kapcsolatos turizmus hozzá tud járulni a halállományokra és a környezetre gyakorolt hatások csökkentéséhez, valamint az ismeretek és a tudatosság növeléséhez a környezet és a kultúra védelme területén; mivel számos európai régióban különösen a halászati turizmus és a halászok által kínált turisztikai szolgáltatások az alaptevékenység kiegészítésének és diverzifikálásának működőképes módjai lehetnek;

| H. | mivel a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységek hozzá tudnak járulni a halászok láthatóságának növeléséhez és összetett tevékenységi körük megbecsülésének és megértésének előmozdításához; mivel a halászati turizmus és a turizmushoz kapcsolódó más halászati tevékenységek (halászati témájú turizmus, hobbihorgászat stb.) még kevéssé ismertek a nyilvánosság számára, és fel kell kelteni a fogyasztók figyelmét azzal kapcsolatosan, hogy milyen fontos a rövid élelmiszer-ellátási láncból származó helyi haltermékek fogyasztása; |
| --- | --- |

H.

mivel a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységek hozzá tudnak járulni a halászok láthatóságának növeléséhez és összetett tevékenységi körük megbecsülésének és megértésének előmozdításához; mivel a halászati turizmus és a turizmushoz kapcsolódó más halászati tevékenységek (halászati témájú turizmus, hobbihorgászat stb.) még kevéssé ismertek a nyilvánosság számára, és fel kell kelteni a fogyasztók figyelmét azzal kapcsolatosan, hogy milyen fontos a rövid élelmiszer-ellátási láncból származó helyi haltermékek fogyasztása;

| I. | mivel a halászattal kapcsolatos turizmus jó lehetőség lehet a turisták figyelmének felkeltésére olyan széles körű kínálat révén, amely mind helyi termékeket, mind környezetileg fenntartható vállalkozásokat magában foglal; |
| --- | --- |

I.

mivel a halászattal kapcsolatos turizmus jó lehetőség lehet a turisták figyelmének felkeltésére olyan széles körű kínálat révén, amely mind helyi termékeket, mind környezetileg fenntartható vállalkozásokat magában foglal;

| J. | mivel a halászati termékekhez kapcsolódó hagyományos gasztronómia és a hagyományos tartósító- és feldolgozóipar jelentős értékekkel gazdagíthatja a halászati ágazat körül kialakuló idegenforgalmi kínálatot; |
| --- | --- |

J.

mivel a halászati termékekhez kapcsolódó hagyományos gasztronómia és a hagyományos tartósító- és feldolgozóipar jelentős értékekkel gazdagíthatja a halászati ágazat körül kialakuló idegenforgalmi kínálatot;

| K. | mivel a horgászsport több társadalmi előnnyel jár, beleértve az emberek egészségét és jó közérzetét; |
| --- | --- |

K.

mivel a horgászsport több társadalmi előnnyel jár, beleértve az emberek egészségét és jó közérzetét;

| L. | mivel a halászattal kapcsolatos turizmus társadalmi-gazdasági haszna erőteljesen szezonális jellegű, elsősorban a nyári hónapokra összpontosul; mivel a gyakran tapasztalható fokozott ügyfélhűség kedvező hatásai az egész év folyamán megmutatkozhatnak; |
| --- | --- |

L.

mivel a halászattal kapcsolatos turizmus társadalmi-gazdasági haszna erőteljesen szezonális jellegű, elsősorban a nyári hónapokra összpontosul; mivel a gyakran tapasztalható fokozott ügyfélhűség kedvező hatásai az egész év folyamán megmutatkozhatnak;

| M. | mivel 2018 a kulturális örökség európai éve lesz, amelynek célja, hogy felhívja a polgárok figyelmét Európa történelmének és kulturális örökségének mint közös erőforrásnak az értékeire; mivel a hagyományos halászat Európa gazdag kulturális örökségének részét képezi, és hozzájárul a helyi közösségek identitásához, nem utolsósorban az ízekre, ételekre, hagyományokra, történelemre és tájakra gyakorolt hatása révén; mivel ez a szempont a turistákkal való kapcsolat révén még fontosabbá válik; |
| --- | --- |

M.

mivel 2018 a kulturális örökség európai éve lesz, amelynek célja, hogy felhívja a polgárok figyelmét Európa történelmének és kulturális örökségének mint közös erőforrásnak az értékeire; mivel a hagyományos halászat Európa gazdag kulturális örökségének részét képezi, és hozzájárul a helyi közösségek identitásához, nem utolsósorban az ízekre, ételekre, hagyományokra, történelemre és tájakra gyakorolt hatása révén; mivel ez a szempont a turistákkal való kapcsolat révén még fontosabbá válik;

| N. | mivel az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) támogatja a halászok bevételeinek diverzifikálását célzó beruházásokat kiegészítő tevékenységek fejlesztése révén, többek között a vízi járműveken elhelyezett kiegészítő biztonsági felszerelésbe, a halászati turizmusba, a tengerparti turizmusba, a vendéglátásba, a hobbihorgászat és sporthorgászat számára nyújtott szolgáltatásokba, valamint a halászathoz kapcsolódó oktatási tevékenységekbe való beruházások révén; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) támogatja a halászok bevételeinek diverzifikálását célzó beruházásokat kiegészítő tevékenységek fejlesztése révén, többek között a vízi járműveken elhelyezett kiegészítő biztonsági felszerelésbe, a halászati turizmusba, a tengerparti turizmusba, a vendéglátásba, a hobbihorgászat és sporthorgászat számára nyújtott szolgáltatásokba, valamint a halászathoz kapcsolódó oktatási tevékenységekbe való beruházások révén;

| O. | mivel a halászattal kapcsolatos turizmusnak nincs közös meghatározása, sem jogalapja; mivel míg például a halászattal kapcsolatos turizmus Olaszországban szakmai tevékenységnek számít, addig Franciaországban kiegészítő tevékenységnek; mivel attól függően, hogy milyen jogállással rendelkezik, az adórendszer, az engedélyezési eljárások, a minősítési kötelezettségek, a biztonsági felszerelések stb. tekintetében jelentős különbségek lehetnek; |
| --- | --- |

O.

mivel a halászattal kapcsolatos turizmusnak nincs közös meghatározása, sem jogalapja; mivel míg például a halászattal kapcsolatos turizmus Olaszországban szakmai tevékenységnek számít, addig Franciaországban kiegészítő tevékenységnek; mivel attól függően, hogy milyen jogállással rendelkezik, az adórendszer, az engedélyezési eljárások, a minősítési kötelezettségek, a biztonsági felszerelések stb. tekintetében jelentős különbségek lehetnek;

| P. | mivel a víz-keretirányelv és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv kötelezik a tagállamokat a parti vizek és a tengervizek jó állapotának biztosítására; mivel az élőhelyvédelmi irányelv előírja a tagállamoknak a tengeri és part menti élőhelyek azonosítását és fenntartását a Natura2000 területek létrehozása és kezelése révén; |
| --- | --- |

P.

mivel a víz-keretirányelv és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv kötelezik a tagállamokat a parti vizek és a tengervizek jó állapotának biztosítására; mivel az élőhelyvédelmi irányelv előírja a tagállamoknak a tengeri és part menti élőhelyek azonosítását és fenntartását a Natura2000 területek létrehozása és kezelése révén;

| Q. | mivel a védett tengeri területek nagy részén és a Natura 2000 hálózat tengeri és part menti területein az idegenforgalmi ágazat különösen jelentős; mivel sok pozitív példa áll rendelkezésre a részvételre és a partnerségre a védett tengeri területeket kezelő szervezetek és a kisüzemi halászok között a halászati turizmus és a hagyományos halászat idegenforgalmi és kulturális felhasználásának egyéb formáinak támogatására vonatkozóan; |
| --- | --- |

Q.

mivel a védett tengeri területek nagy részén és a Natura 2000 hálózat tengeri és part menti területein az idegenforgalmi ágazat különösen jelentős; mivel sok pozitív példa áll rendelkezésre a részvételre és a partnerségre a védett tengeri területeket kezelő szervezetek és a kisüzemi halászok között a halászati turizmus és a hagyományos halászat idegenforgalmi és kulturális felhasználásának egyéb formáinak támogatására vonatkozóan;

| R. | mivel az európai és Európán kívüli halászattal kapcsolatos turizmusra vonatkozó adatok hiányosak, nem következetesek és nem összehasonlíthatók; |
| --- | --- |

R.

mivel az európai és Európán kívüli halászattal kapcsolatos turizmusra vonatkozó adatok hiányosak, nem következetesek és nem összehasonlíthatók;

| S. | mivel a 2012. évi „Kék növekedés” stratégia keretében az EU a part menti és tengeri turizmust a fenntartható és szolidáris gazdaság fejlődése szempontjából kulcsfontosságú ágazatként határozta meg; |
| --- | --- |

S.

mivel a 2012. évi „Kék növekedés” stratégia keretében az EU a part menti és tengeri turizmust a fenntartható és szolidáris gazdaság fejlődése szempontjából kulcsfontosságú ágazatként határozta meg;

| T. | mivel 2010-ben az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című közlemény keretében a Bizottság szükségesnek ítélte egy, a fenntartható part menti és tengeri turizmusra irányuló stratégia kialakítását; |
| --- | --- |

T.

mivel 2010-ben az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című közlemény keretében a Bizottság szükségesnek ítélte egy, a fenntartható part menti és tengeri turizmusra irányuló stratégia kialakítását;

| U. | mivel 2012-ben az Európai Bizottság nyilvános konzultációt indított az európai part menti és tengeri turizmus kihívásairól és lehetőségeiről, ezt követően pedig 2014. február 20-án közleményt adott ki „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” címmel; |
| --- | --- |

U.

mivel 2012-ben az Európai Bizottság nyilvános konzultációt indított az európai part menti és tengeri turizmus kihívásairól és lehetőségeiről, ezt követően pedig 2014. február 20-án közleményt adott ki „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” címmel;

| V. | mivel a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységeket professzionális halászok végzik annak érdekében, hogy differenciálják tevékenységüket, népszerűsítsék és előmozdítsák szakmájukat és a társadalmi-kulturális örökséget, fokozzák a vízi ökoszisztémák fenntartható használatát, néhány esetben turisták halászhajók fedélzetére történő felvétele révén; mivel bár a az említett halászati tevékenységek turisztikai jellege és szabadidős célja egyértelmű, nem rendelkeznek egyértelmű, szabványként használható meghatározással; |
| --- | --- |

V.

mivel a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységeket professzionális halászok végzik annak érdekében, hogy differenciálják tevékenységüket, népszerűsítsék és előmozdítsák szakmájukat és a társadalmi-kulturális örökséget, fokozzák a vízi ökoszisztémák fenntartható használatát, néhány esetben turisták halászhajók fedélzetére történő felvétele révén; mivel bár a az említett halászati tevékenységek turisztikai jellege és szabadidős célja egyértelmű, nem rendelkeznek egyértelmű, szabványként használható meghatározással;

| W. | mivel a „halászati turizmus” (olaszul: pescaturismo) kifejezés alá olyan turisztikai-szabadidős halászati tevékenységek tartoznak, amelyek során kereskedelmi halászok bizonyos számú turistát halászhajójuk fedélzetére vesznek és megmutatják nekik a halászat világát; |
| --- | --- |

W.

mivel a „halászati turizmus” (olaszul: pescaturismo) kifejezés alá olyan turisztikai-szabadidős halászati tevékenységek tartoznak, amelyek során kereskedelmi halászok bizonyos számú turistát halászhajójuk fedélzetére vesznek és megmutatják nekik a halászat világát;

| X. | mivel a halászati témájú turizmus (olaszul: ittiturismo) kereskedelmi halászok által végzett gasztronómiai és vendéglátási kezdeményezéseket foglal magában; mivel a halászati turizmus és a halászati témájú turizmus közötti fő különbségek egyike az, hogy a halászati témájú turisztikai tevékenységeket nem lehet halászhajók fedélzetén végezni; |
| --- | --- |

X.

mivel a halászati témájú turizmus (olaszul: ittiturismo) kereskedelmi halászok által végzett gasztronómiai és vendéglátási kezdeményezéseket foglal magában; mivel a halászati turizmus és a halászati témájú turizmus közötti fő különbségek egyike az, hogy a halászati témájú turisztikai tevékenységeket nem lehet halászhajók fedélzetén végezni;

| Y. | mivel a hobbihorgászatot kizárólag szabadidős és/vagy versenycéllal űzik, és ez a tevékenység kiaknázza az élő vízi erőforrásokat, és tiltja a kifogott termékek bármilyen formában történő értékesítését; mivel bár nem jövedelemszerzési célból űzik, a hobbihorgászat a párhuzamos gazdaságot generáló turisztikai tevékenységek körébe tartozik, és azt professzionális halászok végzik a hobbihorgászok számára kínált szolgáltatás, struktúrák és infrastruktúrák igénybevételével; mivel ugyanakkor az ellenőrizetlen és intenzív hobbihorgászat egyes területeken kedvezőtlen hatással lehet a halászati erőforrásokra; |
| --- | --- |

Y.

mivel a hobbihorgászatot kizárólag szabadidős és/vagy versenycéllal űzik, és ez a tevékenység kiaknázza az élő vízi erőforrásokat, és tiltja a kifogott termékek bármilyen formában történő értékesítését; mivel bár nem jövedelemszerzési célból űzik, a hobbihorgászat a párhuzamos gazdaságot generáló turisztikai tevékenységek körébe tartozik, és azt professzionális halászok végzik a hobbihorgászok számára kínált szolgáltatás, struktúrák és infrastruktúrák igénybevételével; mivel ugyanakkor az ellenőrizetlen és intenzív hobbihorgászat egyes területeken kedvezőtlen hatással lehet a halászati erőforrásokra;

| Z. | mivel nincsenek megbízható szocioökonómiai és környezeti adatok a hobbihorgászat által a halállományokra kifejtett hatásról, különösen olyan területeken nem, ahol ez a tevékenység intenzív, és mivel a fogásokat, még kevésbé pedig az e tevékenység során kifogott halak általában vendéglátóhelyekhez kötődő informális struktúrákon keresztül történő illegális forgalmazását sem szabályozzák egyértelműen, és nem ellenőrzik teljes körűen; |
| --- | --- |

Z.

mivel nincsenek megbízható szocioökonómiai és környezeti adatok a hobbihorgászat által a halállományokra kifejtett hatásról, különösen olyan területeken nem, ahol ez a tevékenység intenzív, és mivel a fogásokat, még kevésbé pedig az e tevékenység során kifogott halak általában vendéglátóhelyekhez kötődő informális struktúrákon keresztül történő illegális forgalmazását sem szabályozzák egyértelműen, és nem ellenőrzik teljes körűen;

A halászattal kapcsolatos turizmus helyzetéről néhány európai országban

| AA. | mivel egy, az „Il mare delle Alpi” elnevezésű part menti akciócsoport (GAC) által a GAC területén élők szokásairól és véleményéről végzett 2015-ös tanulmány (6) szerint a megkérdezettek egyharmada hetente többször fogyaszt halat és csak négy halászati terméket, melyek közül kettő édesvízi, a többi tengeri (kéksügér, lazac, tőkehal és pisztráng); mivel a halászattal kapcsolatos turizmus növeli a tudatosságot a halfajokkal és a fogyasztók által gyakran ismeretlen gasztronómiai hagyományokkal kapcsolatban; mivel a halászati erőkifejtés diverzifikálására kifejtett hatás egyértelmű; |
| --- | --- |

AA.

mivel egy, az „Il mare delle Alpi” elnevezésű part menti akciócsoport (GAC) által a GAC területén élők szokásairól és véleményéről végzett 2015-ös tanulmány (6) szerint a megkérdezettek egyharmada hetente többször fogyaszt halat és csak négy halászati terméket, melyek közül kettő édesvízi, a többi tengeri (kéksügér, lazac, tőkehal és pisztráng); mivel a halászattal kapcsolatos turizmus növeli a tudatosságot a halfajokkal és a fogyasztók által gyakran ismeretlen gasztronómiai hagyományokkal kapcsolatban; mivel a halászati erőkifejtés diverzifikálására kifejtett hatás egyértelmű;

| AB. | mivel Olaszországban folyamatosan emelkedik a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységek végzésének engedélyezésére irányuló kérelmek száma; mivel egy közelmúltban végzett vizsgálat szerint Liguria (290), Emilia-Romagna (229), Szardínia (218), Calabria (203), Campania (200) és Szicília (136) azok az olasz tartományok, ahol a legtöbb engedélyt bocsátották ki; mivel 2002 és 2012 között összesen 1 600 engedélyt regisztráltak; mivel 2003-ban Campania (63), Liguria (62), Szicília (60) és Szardínia (59) tartományokban adták ki a legtöbb engedélyt, őket követte Puglia (46), Calabria (39) és Toscana (37) (7); |
| --- | --- |

AB.

mivel Olaszországban folyamatosan emelkedik a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységek végzésének engedélyezésére irányuló kérelmek száma; mivel egy közelmúltban végzett vizsgálat szerint Liguria (290), Emilia-Romagna (229), Szardínia (218), Calabria (203), Campania (200) és Szicília (136) azok az olasz tartományok, ahol a legtöbb engedélyt bocsátották ki; mivel 2002 és 2012 között összesen 1 600 engedélyt regisztráltak; mivel 2003-ban Campania (63), Liguria (62), Szicília (60) és Szardínia (59) tartományokban adták ki a legtöbb engedélyt, őket követte Puglia (46), Calabria (39) és Toscana (37) (7);

| AC. | mivel a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenység végzésére engedélyezett flotta egyharmada nem tud négynél több utast a fedélzetére venni, 29 % 5–8 utast, 37 % pedig 9–12 utast tud felvenni (8); |
| --- | --- |

AC.

mivel a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenység végzésére engedélyezett flotta egyharmada nem tud négynél több utast a fedélzetére venni, 29 % 5–8 utast, 37 % pedig 9–12 utast tud felvenni (8);

| AD. | mivel a turisztikai idény szinte teljes egészében júliusra és augusztusra koncentrálódik, ezért a halászati ágazathoz kapcsolódó idegenforgalom határozottan idényjellegű, és fontos a diverzifikálás ösztönzése; |
| --- | --- |

AD.

mivel a turisztikai idény szinte teljes egészében júliusra és augusztusra koncentrálódik, ezért a halászati ágazathoz kapcsolódó idegenforgalom határozottan idényjellegű, és fontos a diverzifikálás ösztönzése;

| AE. | mivel ahogy a korosztályok esetében is, az iskolázottság tekintetében is megállapítható, hogy a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységet végzők magasabb iskolai végzettséggel rendelkeznek, mint azok, akik csak professzionális halászatot végeznek; mivel a hajóparancsnokok 30 %-a diplomás vagy szakképesítéssel rendelkezik, és legalább alapfokon beszél angolul (64 %), franciául (34 %), spanyolul (16 %) vagy németül (7 %) (9); |
| --- | --- |

AE.

mivel ahogy a korosztályok esetében is, az iskolázottság tekintetében is megállapítható, hogy a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységet végzők magasabb iskolai végzettséggel rendelkeznek, mint azok, akik csak professzionális halászatot végeznek; mivel a hajóparancsnokok 30 %-a diplomás vagy szakképesítéssel rendelkezik, és legalább alapfokon beszél angolul (64 %), franciául (34 %), spanyolul (16 %) vagy németül (7 %) (9);

| AF. | mivel egy, a halászati turisztikai tevékenységeket folytatók körében végzett olaszországi felmérésből kiderül, hogy a halászati turizmus kedvező hatással lehet a halállomány és a tengeri ökoszisztémák megőrzésére irányuló erőfeszítésekre, különösen a fogás csökkenése révén, valamint szociális szempontból kedvező a halászok és családjaik fizikai és mentális jóléte szempontjából, a tengeren töltött munkaórák csökkenése révén (10); |
| --- | --- |

AF.

mivel egy, a halászati turisztikai tevékenységeket folytatók körében végzett olaszországi felmérésből kiderül, hogy a halászati turizmus kedvező hatással lehet a halállomány és a tengeri ökoszisztémák megőrzésére irányuló erőfeszítésekre, különösen a fogás csökkenése révén, valamint szociális szempontból kedvező a halászok és családjaik fizikai és mentális jóléte szempontjából, a tengeren töltött munkaórák csökkenése révén (10);

| AG. | mivel megfigyelhető a nők nagyobb fokú részvétele egyrészt a halászati tevékenységekhez kapcsolódó tevékenységekben, másrészt a saját tevékenységek kialakításában a halászattal kapcsolatos turisztikai ágazat területén; |
| --- | --- |

AG.

mivel megfigyelhető a nők nagyobb fokú részvétele egyrészt a halászati tevékenységekhez kapcsolódó tevékenységekben, másrészt a saját tevékenységek kialakításában a halászattal kapcsolatos turisztikai ágazat területén;

| AH. | mivel a fiatalok is a halászati turisztikai desztinációk fejlesztése egyik célcsoportjának tekinthetők; |
| --- | --- |

AH.

mivel a fiatalok is a halászati turisztikai desztinációk fejlesztése egyik célcsoportjának tekinthetők;

| AI. | mivel a hagyományos halászat a primer szektoron belül eddig jobbára ismeretlen tevékenység volt, amelyre kevesebb kutatás irányul, és az alap- és középfokú oktatásban is ritkábban alkalmazott képzési eszköz; |
| --- | --- |

AI.

mivel a hagyományos halászat a primer szektoron belül eddig jobbára ismeretlen tevékenység volt, amelyre kevesebb kutatás irányul, és az alap- és középfokú oktatásban is ritkábban alkalmazott képzési eszköz;

| AJ. | mivel az oktatásban számos lehetőség kínálkozik a hagyományos halászati tevékenységek bevezetésére, a „tangazdaságok” és a hasonló modellek alapján; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az oktatásban számos lehetőség kínálkozik a hagyományos halászati tevékenységek bevezetésére, a „tangazdaságok” és a hasonló modellek alapján;

| AK. | mivel a halászattal kapcsolatos turizmus fejlesztése szempontjából alapvetőek a partnerségek, a helyi halászati akciócsoportok (FLAG-ek), amelyekben a halászati ágazat szereplői és a helyi köz- és magánszektori más szereplői közötti partnerségek egy olyan alulról felfelé építkező stratégiát alakítanak ki és hajtanak végre, amely alkalmazkodik az adott térség gazdasági, szociális és környezeti igényeihez, és azokra választ is ad; mivel annak ellenére, hogy a FLAG-ek Európában igen eltérő területeken működnek és nagyon különböző stratégiákat fogadnak el, túlnyomó többségük a turizmust a fejlődés alapvető elemeként határozta meg; |
| --- | --- |

AK.

mivel a halászattal kapcsolatos turizmus fejlesztése szempontjából alapvetőek a partnerségek, a helyi halászati akciócsoportok (FLAG-ek), amelyekben a halászati ágazat szereplői és a helyi köz- és magánszektori más szereplői közötti partnerségek egy olyan alulról felfelé építkező stratégiát alakítanak ki és hajtanak végre, amely alkalmazkodik az adott térség gazdasági, szociális és környezeti igényeihez, és azokra választ is ad; mivel annak ellenére, hogy a FLAG-ek Európában igen eltérő területeken működnek és nagyon különböző stratégiákat fogadnak el, túlnyomó többségük a turizmust a fejlődés alapvető elemeként határozta meg;

| AL. | mivel az Európai Bizottság létrehozta az Európai Halászati Területek Hálózatának (FARNET) támogató egységét, hogy hozzájáruljon az Európai Halászati Alap 4. tengelyének megvalósításához; mivel a FARNET a halászati területek hálózati platformja, amely támogatja a helyi akciócsoportok munkáját helyi stratégiák, kezdeményezések és projektek kidolgozásában; |
| --- | --- |

AL.

mivel az Európai Bizottság létrehozta az Európai Halászati Területek Hálózatának (FARNET) támogató egységét, hogy hozzájáruljon az Európai Halászati Alap 4. tengelyének megvalósításához; mivel a FARNET a halászati területek hálózati platformja, amely támogatja a helyi akciócsoportok munkáját helyi stratégiák, kezdeményezések és projektek kidolgozásában;

| AM. | mivel a FLAG-eknek köszönhetően a helyi szereplők megtanulták, hogyan fejleszthető egy halászati terület turisztikai kínálata úgy, hogy a tevékenységek teljes csomagját magában foglalja, és ezért vonzó maradjon a turizmus egy olyan szegmensében is, amelyet élénk verseny jellemez; mivel ily módon a turizmus a kiegészítő bevétel fontos forrásává válhat a halászati tevékenységet folytató közösségek számára, ami idővel hozzájárul a tengerparti régiók és szigetek átfogó fejlődéséhez; |
| --- | --- |

AM.

mivel a FLAG-eknek köszönhetően a helyi szereplők megtanulták, hogyan fejleszthető egy halászati terület turisztikai kínálata úgy, hogy a tevékenységek teljes csomagját magában foglalja, és ezért vonzó maradjon a turizmus egy olyan szegmensében is, amelyet élénk verseny jellemez; mivel ily módon a turizmus a kiegészítő bevétel fontos forrásává válhat a halászati tevékenységet folytató közösségek számára, ami idővel hozzájárul a tengerparti régiók és szigetek átfogó fejlődéséhez;

| AN. | mivel a Görögországban, Olaszországban, Spanyolországban működő kisüzemi halászat kiváló példái tanúskodnak a helyi akciócsoportok értékes közreműködéséről; mivel a FARNET-hálózat francia, belga, spanyol, horvát és olasz bevált gyakorlatokat emelt ki (11); |
| --- | --- |

AN.

mivel a Görögországban, Olaszországban, Spanyolországban működő kisüzemi halászat kiváló példái tanúskodnak a helyi akciócsoportok értékes közreműködéséről; mivel a FARNET-hálózat francia, belga, spanyol, horvát és olasz bevált gyakorlatokat emelt ki (11);

| AO. | mivel Finnországban elfogadták a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységek hatásvizsgálatának modelljét, amely a tartózkodások időtartamán és helyén, valamint a látogatók számán alapul; mivel a begyűjtött értékelések a „halászati turista” kifejezés meghatározására és a tartózkodások számának meghatározására vonatkozó problémákat emeltek ki (12); |
| --- | --- |

AO.

mivel Finnországban elfogadták a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységek hatásvizsgálatának modelljét, amely a tartózkodások időtartamán és helyén, valamint a látogatók számán alapul; mivel a begyűjtött értékelések a „halászati turista” kifejezés meghatározására és a tartózkodások számának meghatározására vonatkozó problémákat emeltek ki (12);

| AP. | mivel a tagállamok számtalan part menti városában tartanak fesztiválokat, és fontos, hogy ezek más olyan ágazatokat is bevonjanak, amelyek fokozhatják az idegenforgalmi vonzerőt, például a primer szektor által kínált további minőségi termékekkel együtt; a kisüzemi halászatra, a halászok életére, a hagyományos kultúrákkal való kapcsolatra, a régió borászatára és gasztronómiájára, továbbá a tartósító- és feldolgozóipar magas színvonalú termékeire vonatkozó ismeretek terjesztése, mivel ezek részei az Unió sokféleségének; |
| --- | --- |

AP.

mivel a tagállamok számtalan part menti városában tartanak fesztiválokat, és fontos, hogy ezek más olyan ágazatokat is bevonjanak, amelyek fokozhatják az idegenforgalmi vonzerőt, például a primer szektor által kínált további minőségi termékekkel együtt; a kisüzemi halászatra, a halászok életére, a hagyományos kultúrákkal való kapcsolatra, a régió borászatára és gasztronómiájára, továbbá a tartósító- és feldolgozóipar magas színvonalú termékeire vonatkozó ismeretek terjesztése, mivel ezek részei az Unió sokféleségének;

| AQ. | mivel Spanyolországban a halászat hagyományos iparának ösztönzése és a helyiek ezen ágazathoz kapcsolódó turisztikai tevékenységek fejlesztésében és hirdetésében való támogatása érdekében olyan szakosodott ügynökségeket hoztak létre mint a „Turismo marinero – Costa del Sol”; mivel az ügynökség a helyi halászok által használt hajók fedélzetén főzőtanfolyamokat, a halfajok megfigyelésére utazásokat, valamint hobbihorgászatot szervez; mivel ugyanakkor vezetett látogatásokat szerveznek a „Bioparc”-ba, amely egy kifejezetten gyerekek számára létrehozott szabadtéri múzeum, ahol a gyerekek tengerbiológiai, illetve a hagyományos halászati gyakorlatokra (hagyományos halászati eszközök és technikák) és a hely kultúrájára vonatkozó ismereteket szerezhetnek; megjegyzi, hogy az ilyen kezdeményezések követése és az e téren szerzett tapasztalatok tagállamok közötti megosztása hasznos lenne a part menti és a vidéki közösségek számára, különösen a peremterületeken (13); |
| --- | --- |

AQ.

mivel Spanyolországban a halászat hagyományos iparának ösztönzése és a helyiek ezen ágazathoz kapcsolódó turisztikai tevékenységek fejlesztésében és hirdetésében való támogatása érdekében olyan szakosodott ügynökségeket hoztak létre mint a „Turismo marinero – Costa del Sol”; mivel az ügynökség a helyi halászok által használt hajók fedélzetén főzőtanfolyamokat, a halfajok megfigyelésére utazásokat, valamint hobbihorgászatot szervez; mivel ugyanakkor vezetett látogatásokat szerveznek a „Bioparc”-ba, amely egy kifejezetten gyerekek számára létrehozott szabadtéri múzeum, ahol a gyerekek tengerbiológiai, illetve a hagyományos halászati gyakorlatokra (hagyományos halászati eszközök és technikák) és a hely kultúrájára vonatkozó ismereteket szerezhetnek; megjegyzi, hogy az ilyen kezdeményezések követése és az e téren szerzett tapasztalatok tagállamok közötti megosztása hasznos lenne a part menti és a vidéki közösségek számára, különösen a peremterületeken (13);

| AR. | mivel a Bizottságnak, a Parlamentnek és a tagállamoknak ennélfogva nem szabad betiltaniuk a hagyományos és a kisipari halászati technikákat, hanem megfelelő hatásértékelést kell készíteniük annak érdekében, hogy ne lehetetlenítsék el a tartós, kisléptékű, tradicionális halászhajókat alkalmazó autentikus halászati turizmus új formáinak kialakulását; |
| --- | --- |

AR.

mivel a Bizottságnak, a Parlamentnek és a tagállamoknak ennélfogva nem szabad betiltaniuk a hagyományos és a kisipari halászati technikákat, hanem megfelelő hatásértékelést kell készíteniük annak érdekében, hogy ne lehetetlenítsék el a tartós, kisléptékű, tradicionális halászhajókat alkalmazó autentikus halászati turizmus új formáinak kialakulását;

| AS. | mivel a nyári időszakban Horvátországban a part menti és a szigeteken található idegenforgalmi helyszíneken halászati ünnepeket rendeznek a hagyományos halászat, a kulturális és történelmi örökség, a gasztronómia és a hagyományos életmód népszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

AS.

mivel a nyári időszakban Horvátországban a part menti és a szigeteken található idegenforgalmi helyszíneken halászati ünnepeket rendeznek a hagyományos halászat, a kulturális és történelmi örökség, a gasztronómia és a hagyományos életmód népszerűsítése érdekében;

| 1. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a halászhajókat – a halászati kapacitás növelése nélkül – felújítsák és turisztikai tevékenységek folytatására alkalmassá tegyék, tekintettel arra, hogy a hajóknak felújítottnak kell lenniük a turisták biztonságának garantálása érdekében, továbbá gondoskodva arról, hogy mindez ne jelentsen akadályt a halászati tevékenységre nézve, egyúttal megteremtve az ahhoz szükséges kényelmet, hogy a tevékenységre kellemes légkörben kerüljön sor; e tekintetében azonban a felújítási intézkedések nem vezethetnek a kereskedelmi halászat korlátozásához, különösen az idegenforgalmi szezonon kívül; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli a halászati tevékenységekhez kapcsolódó turizmus még ki nem használt lehetőségeit, amelyek jelentős előnyöket jelenthetnek a part menti közösségek részére, diverzifikálva a helyi jövedelemforrásokat; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy a halászati turizmus és a halászati témájú turizmus kiegészíthetik a kereskedelmi halászatot, és kiegészítő jövedelmet képesek biztosítani a halászati közösségek számára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a bizottsági kezdeményezés stratégiai célkitűzésének a halászati turizmus, a halászati témájú turizmus és a sporthorgászathoz kapcsolódó turizmus tevékenységeinek népszerűsítése kell, hogy legyen, ezek uniós szintű, teljes körű kifejlesztésére törekedve, egy erre a célra szolgáló közös hálózat és keret létrehozásán keresztül; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy az Európai Turisztikai Bizottság és annak portálja (visiteurope.com) révén segítse elő a fenntartható hobbihorgászati turisztikai célpontok kialakítását Európában, valamint hogy célzott tájékoztatási kampány révén tudatosítsa a halászati vállalkozásokban az ezen új és fenntartható üzleti modellekben rejlő potenciált és növekedési lehetőségeket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy lendítse fel a halászati turizmus létrehozását és fejlesztését az ezen ágazatban rejlő lehetőségeknek megfelelő és szükségleteit hatékonyabban kielégítő, differenciált üzleti stratégia alkalmazása érdekében, törekedve a turizmus új formájának kialakítására, amelyben egyebek között kulcsfontosságú a minőség, a rugalmasság, az innováció, valamint a halászati területek történelmi és kulturális öröksége, illetve a környezet és az egészség megőrzése; felszólítja a Bizottságot, hogy differenciált turisztikai kapacitások megteremtése érdekében segítse és támogassa a halászati ágazatba az idegenforgalom terén eszközölt beruházásokat azáltal, hogy előmozdítja a nem ipari halászati termékekhez kapcsolódó gasztronómiát, a horgászatra épülő turizmust, a víz alatti és búvárturizmust stb., fenntartható módon kiaknázva az adott halászati régió halászati örökségét és elismertségét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy a halászati turizmus létrehozása és fejlesztése elősegítése céljából segítse és támogassa a kulturális örökség részét (kézműipari termékek, zene, tánc) képező halászati ágazat kulturális és művészeti diverzifikációja terén eszközölt beruházásokat, illetve támogassa a halászati hagyományokat, történelmet és örökséget (szerszámok, technikák, történelmi dokumentumok és más egyéb) elősegítő beruházásokat múzeumok nyitásával és a part menti halászathoz szorosan kapcsolódó kiállítások szervezésével; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kitermelési tevékenységekre szánt hajók vegyes használatának lehetővé tételét annak érdekében, hogy előbbi feladatukat is ellátva a szabadidős és turisztikai ágazathoz kapcsolódó más tevékenységeket is végezhessenek, például tengeri információs napokat tarthassanak vagy a feldolgozással, az oktatással vagy a gasztronómiával stb. kapcsolatos tevékenységeket végezhessenek hasonlóan az agrárszektorban működő rendszerhez, amelynek keretében tangazdaságok működnek, illetve kialakult a falusi turizmus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ennek érdekében szükségesnek tartja a halászattal kapcsolatos turizmus európai hálózatának, valamint a sport- és hobbihorgászathoz kapcsolódó turisztikai szolgáltatások európai hálózatának létrehozását a FARNET sikeres példája alapján, ami jelentős segítséget nyújt a FLAG-eknek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy ítéli meg, hogy sürgősen megfelelő irányt kell szabni a támogatási szakpolitikáknak, megfelelően értékelni kell azok eredményeit, továbbá szisztematizálni és szabványosítani az említett diverzifikálási tevékenységek által az európai halászati területek jövedelmére kifejtett hatásra vonatkozó statisztikákat és javítani kell az adatok gyűjtését; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy ellenőrizni kell a hobbihorgászat mint gazdasági tevékenység tényleges hatását, a halállományokra gyakorolt hatását és a hivatásos halászati ágazattal informális értékesítési csatornákon keresztül való bármely esetleges versenyt; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a halászati ágazat részt vegyen ezen ellenőrzési intézkedések megtervezésében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő és támogassák a védett tengeri területek kezelő testületei által a védett tengeri területeken és a Natura 2000 területeken a halászati turizmus ágazatával elindított partnerségeket azzal a céllal, hogy összekapcsolják a természetes erőforrások védelmét a kultúra felelős használat révén történő előmozdításával és fejlesztésével; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú a halászattal kapcsolatos turizmus fogalmának uniós szintű meghatározása, külön hangsúlyt helyezve a halászati turizmusra, a halászati témájú turizmusra, az akvakultúrához kapcsolódó turizmusra, valamint a sport- és hobbihorgászathoz kapcsolódó turizmusra; e fogalomnak figyelembe kell vennie e tevékenységek rendkívül sokféle formáját, a valamennyi érdekelt féllel való konzultáció garantálását, valamint annak biztosítását, hogy a halászattal kapcsolatos turizmusra olyan melléktevékenységként tekintsen, amely a halászok számára lehetővé teszi, hogy halászati főtevékenységüket kiegészítsék anélkül, hogy át kellene állniuk a halászati ágazaton kívüli tevékenységre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli a halászattal kapcsolatos turizmus különböző formái közötti különbségtétel jelentőségét, amelyekbe beletartozik a halászati turizmus és a halászati témájú turizmus, a tengeri és part menti, vízhez kötődő tevékenységek, a hobbihorgászat (ideértve a horgászturizmust), a belvízi halászat, továbbá azok az örökségen és kultúrán alapuló tevékenységek, amelyek a minőségi elsődleges termékek nyújtása érdekében marketingkezdeményezésekkel működnek együtt, miközben tiszteletben tartják a természeti örökséget, valamint annak szükségességét, hogy az állatok védelme és a biológiai sokféleség biztosított legyen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | a turizmussal foglalkozó uniós halászati szereplők közötti hatalmas különbségekre figyelemmel felkéri a Bizottságot a hajózás biztonságára, a halászattal kapcsolatos turisztikai tevékenységeket folytató hajók egészügyi és higiéniai követelményeire, valamint a lehetséges adókedvezményekre vonatkozó közös szabályok elfogadására azzal, hogy az említett intézkedések kellően rugalmasak legyenek az egyes halászatokat és halászhajókat érintő jelentős különbségek kezelésére, és tegyék lehetővé a megkülönböztető regionális sajátosságok figyelembe vételét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ajánlja a széntelenítés és a motorok energiahatékonysága elvének érvényesítését a hajóknak az említett tevékenységek érdekében történő átalakítása során; |
| --- | --- |

14.

| 15. | a turisztikai tevékenységek hosszú távú sikerének biztosítása érdekében ajánlatosnak véli megfelelő infrastruktúra biztosítását az érintett turisták szállításához és elszállásolásához, illetve amennyiben szükséges, a közterületek fenntartását és ápolását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri a tagállamokat, hogy tartsák be az Unió víz-keretirányelvéből és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvéből eredő kötelezettségeiket a parti vizek és a tengervizek jó állapotának biztosítása érdekében, különösen az erőforrás-hatékonyság javítása, valamint a hulladék és a szennyezés hatékony megelőzése és kezelése által; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felkéri a tagállamokat, hogy csökkentsék az adminisztrációs terheket az engedélyezési eljárások, valamint egyéb hivatali eljárások egyszerűsítése révén; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy e tevékenységeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a biológiai sokféleség, a Natura 2000 területek és a védett tengeri területek védelmével (azaz a biológiai sokféleségre vonatkozó uniós stratégiával, valamint a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelvekkel), következésképpen fokozni kell a többi érintett tagállammal folytatott párbeszédet és az egymás közötti szinergiákat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy szükséges képzéseket biztosítani a halászok és haltenyésztők, a családjaik és valamennyi érintett helyi személy számára annak érdekében, hogy rendelkezzenek a turisták fogadásához és a biztonságuk garantálásához szükséges nyelvi készségekkel és ismeretekkel, valamint a tengerbiológiával, a helyi halfajokkal, a környezettel és kulturális hagyományokkal kapcsolatos ismeretek bővítése céljából; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ismerjék el azt a szerepet, amit a nők a halászati turizmusban, valamint a halászatból élő területek fenntartható fejlődésében betöltenek, a nők egyenlő feltételek melletti részvételének biztosítása céljából; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy széles körben terjesszék az információkat a Bizottság Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portáljával (EURES) kapcsolatban, amely az álláskeresők és a munkáltatók számára nyújt tájékoztatást a munkalehetőségekről, a „kék munkahelyek” betöltéséhez szükséges készség- és képzési igényekről, valamint hogy támogassák a turizmus irányításával és az innovatív halászati turizmussal kapcsolatos készségek fejlesztését és módosítását célzó nyílt, online tanfolyamokat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy az európai kisvállalkozói portálon szenteljen külön részt annak elősegítésének, hogy a vállalkozók/halászok finanszírozást találhassanak a halászati turizmussal kapcsolatos tevékenységeikhez; |
| --- | --- |

21.

| 22. | a halászattal összefüggő turisztikai kínálat létrehozásának és terjesztésének előmozdítása érdekében prioritásnak tekinti a halászati területeken a szakmai készségek megszerzését, többek között a digitális marketing, a közösségi média útján történő kommunikáció kezelése és fenntartása, a társadalmi-kulturális irányítás és a nyelvi kompetenciák terén; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fontosnak véli az egyedi turisztikai kínálatok differenciálásának biztosítását, minden esetben egy, a helyi sajátosságokon és az azokhoz kapcsolódó szakosodáson, valamint a rendelkezésre álló forrásokon alapulva; felkéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a fenntartható turizmus formáit és az ökoturizmust, olyan innovatív marketingstratégiákon keresztül is, amelyek különösen a tradicionális jellemzőkre és a fenntarthatósági jellemzőkre összpontosítanak, és amelyeket folyamatosan figyelemmel kísérnek a kereslet és kínálat közötti egyensúly biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ösztönzi olyan integrált ajánlatok kidolgozását, amelyek a felhasználók számára teljes körű élményt kínálnak a terület valamennyi attrakciójának szervezett és szinergikus kombinálása alapján, továbbá a fogyasztók odavonzása érdekében partnerségek létrehozását a hagyományos halászati területek közelében már működő olyan idegenforgalmi struktúrákkal, mint a konferenciaturizmus és/vagy a szakmai turizmus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa és mozdítsa elő a halászati gazdaságok és a halászatban dolgozók részvételét olyan projektekben is, amelyek a kultúrával és a kulturális örökséggel – például a tengerhajózás és a hagyományos halászati területek és foglalkozások újrafelfedezésével – összefüggő turizmushoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli az idegenforgalmi szolgáltatók és a halászok közötti együttműködés jelentőségét a halászathoz kapcsolódó turizmusban rejlő lehetőségek maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza a vadvilág – természetes élőhelyük és biológiai szükségleteik tiszteletben tartása mellett történő – megfigyeléséhez, és különösen a bálnamegfigyeléshez kapcsolódó idegenforgalmi tevékenységek jelentőségét; mivel ez számos oktatási, környezetvédelmi, tudományos és más társadalmi-gazdasági előnyökkel is járhat, valamint segíthet abban, hogy megismerjék és értékeljék ezeket az egyedülálló fajokat és az élőhelyükként szolgáló értékes környezetet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felkéri a tagállamokat, valamint a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy a halászathoz kapcsolódó turizmus fejlődésének támogatása, illetve a meglévő tengeri, folyóvízi és tavi infrastruktúrák megújítása érdekében gondoskodjanak innovatív és fenntartható infrastruktúrákról, többek között internetkapcsolatról és információtechnológiáról; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felkéri az Európai Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy fokozzák a hirdetési és kommunikációs kampányokat, például a „Kiemelt európai úti célok” és a „Kulturális javak európai éve 2018”, valamint az olyan kezdeményezések keretében, amelyek szintén az ismeretek és a tudatosság javítását célozzák a halászat hagyományos kultúrája és az akvakultúra tekintetében; ösztönzi az érdekelt feleket arra, hogy használják ki a turistákkal, valamint az azokkal kapcsolatos lehetőségeket, akik a holtszezonban is tudnak utazni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | úgy véli, hogy a halászat diverzifikálására irányuló felelős és fenntartható üzleti modelleknek magukban kell foglalniuk a helyi halászati közösségek kultúrájának tiszteletben tartását, és segíteniük kell identitásuk megőrzését; hangsúlyozza különösen azt, hogy a turizmushoz kapcsolódó hobbihorgászatnak összhangban kell lennie a kis, helyi kisüzemi halászati vállalkozások érdekeivel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy a halászati turizmust és a halászati témájú turizmust „aktív üdülési” élményként kell fejleszteni, amely jelentős járulékos előnyöket hordoz magában, például a tengeri kultúra és a halászati hagyományok népszerűsítését, valamint a környezeti tudatosságra és a fajok megőrzésére vonatkozó oktatást; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rámutat arra, hogy meg kell vizsgálni, hogy milyen módon növelhető a potenciális kereslet az átalakított hajók iránt, szélesítve a kínálatot például az oktatási közösség vonzása érdekében, amely tapasztalattal bír a mezőgazdasági ágazat bevonásában az oktatásba, például a „tangazdaság” projektek révén; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kiemeli, hogy a termékdiverzifikáció megfelelő, népszerűsítésre irányuló erőfeszítéseket igényel, valamint megjelenítési stratégiára van szükség a halászok mint célcsoport számára, ideértve a határokon átnyúló népszerűsítési kezdeményezéseket is; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ezért úgy véli, hogy a halászati térségeknek meg kellene fontolniuk, hogy az ugyanabban a térségben található más turisztikai célpontokkal együtt közös marketingkampányokat indítanak, amint azt az Európai Parlament az európai turizmus előmozdításának új kihívásairól és elképzeléseiről szóló, 2015. október 29-i állásfoglalásában (14) is javasolta, továbbá hogy közös marketingfórumokat mozdítanak elő, különös figyelmet fordítva a népszerűsítésre és az online értékesítésre nemzetközi együttműködés alapján; |
| --- | --- |

34.

| 35. | álláspontja szerint e marketingstratégián belül szinergiákat kell meghatározni a minőségi friss vagy feldolgozott termékekre, a gasztronómiára és turizmusra vonatkozó marketingkezdeményezések között, kulturális, termeléssel kapcsolatos vagy környezeti szempontból egységes és/vagy szinergiaalapú földrajzi területek alapján csoportosítva őket; |
| --- | --- |

35.

| 36. | szükségesnek tartja a part menti régiók identitásához és életmódjához szorosan kötődő hagyományos gyakorlatok és technikák, úgymint az almadraba és a xeito alkalmazásának megőrzését, valamint kulturális örökség részeként történő elismerését; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a figyelmet a halászat diverzifikációjára irányuló, a hagyomány, a múlt, valamint a teljes halászati örökség (beleértve a hagyományos halászati eszközöket és technikákat) támogatása céljából történő beruházások fontosságára; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza a halászat diverzifikációjára irányuló beruházások fontosságát a helyi halászati termékek feldolgozásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felkéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el stratégiákat a turisztikai tevékenységekhez kapcsolódó szezonalitás problémájának kezelése érdekében, például olyan gasztronómiai fesztiválok és események, községi vásárok (15), tematikus „falvak” vagy múzeumok (lásd Spanyolország és Cetara) létrehozásával, ahol az eseményekre egész évben, a tengeri időjárási körülményektől függetlenül sor kerülhet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meggyőződése, hogy az alternatív és a célzott turisztikai termékek kiegyensúlyozott kombinációja, valamint e termékek megfelelő népszerűsítése és forgalmazása segíthet a szezonalitás problémáinak ellensúlyozásában; |
| --- | --- |

40.

| 41. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a tagállamok, a régiók és az érdekelt felek megosszák a bevált gyakorlatokat, figyelemmel az Unió tengeri medencéinek vállalkozásai közötti nem elégséges mértékű szinergiára, ami széttöredezettséget és korlátozott gazdasági előnyöket eredményez; megjegyzi, hogy elő kell mozdítani a kutatóintézetek, múzeumok, idegenforgalmi vállalkozások, a Natura 2000 területek és a védett tengeri területek kezelői, a hagyományos konzerv és halfeldolgozó iparágak, valamint az egyéb érdekeltek közötti együttműködést az olyan innovatív és fenntartható termékek fejlesztése érdekében, amelyek amellett, hogy gazdasági értéket teremtenek, megfelelnek a látogatók elvárásainak; kiemeli, hogy ezeket a tevékenységeket az érintett medencékben a fenntartható és felelős turizmust támogató következetes általános keretbe szükséges beilleszteni; úgy véli, hogy a helyi halászati akciócsoportok fontos szerepet játszhatnak e tekintetben, és ezért megfelelő finanszírozásban kell részesülniük; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy erősítsék meg a helyi, regionális, valamint nemzeti hatóságok és az Unió közötti kapcsolatokat az olyan irányítási formák előmozdítása érdekében, amelyek lehetővé teszik a horizontális politikák végrehajtását a különböző tevékenységi területeken, többek között a fenntartható és inkluzív növekedés területén kitűzött célokhoz való hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felkéri a Bizottságot, hogy a FARNET és a helyi halászati akciócsoportok keretében támogassa egy páneurópai párbeszéd létrejöttét a kikötőkkel, az idegenforgalomban érdekelt felekkel és környezetvédelmi szakértőkkel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólítja a nemzeti hatóságokat és ügynökségeket, hogy működjenek szorosabban együtt az utazási irodákkal, és kiemelt prioritásként kezeljék a kék gazdaság diverzifikálását, külön hangsúlyt helyezve a tengeri idegenforgalomra és az azt kiegészítő ágazatokra; megjegyzi, hogy ez magában foglalná adott esetben a tengeri sporthorgászat turisztikai csomagokba és marketingkampányokba való beépítését is, különös tekintettel a szigetekre és a part menti területekre; hangsúlyozza, hogy prioritásként kell kezelni a halászhajók kettős célra – kereskedelmi, kisüzemi és kisipari kereskedelmi halászatra, valamint a tengeri idegenforgalmi tevékenységekre, köztük a horgászturizmusra – való használatának engedélyezését, és támogatásokat kell nyújtani az átalakításukhoz; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felkéri a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi önkormányzatokat, az érintett iparágat és az egyéb érdekelteket, hogy célzottan, valamint a halászati- és akvakultúra-ágazatra kiható uniós politikával összhangban lépjenek fel; felhívja a figyelmet arra, hogy szükséges elfogadni a bevált gyakorlatok kézikönyvét, amely bemutatja az e tevékenységekre vonatkozó legkiemelkedőbb példákat és ösztönzi a vállalkozásokat az azoknak megfelelő működésre; rámutat arra, hogy a helyi tudományos közösséget is be kell vonni a környezeti problémák megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza a környezetbarát üzleti modellek fontosságát, és ezért javasolja, hogy a környezetvédelmi szakértőket mindig szorosan vonják be a helyi akciócsoportokba, például a helyi halászati akciócsoportokba (FLAG-ek) és a vidéki helyi akciócsoportokba (LAG-ek); |
| --- | --- |

46.

| 47. | kéri, hogy különítsenek el szükséges finanszírozást a bevált gyakorlatok megosztását célzó európai hálózat létrehozása számára, valamint azt, hogy térképezzék fel a halászati tevékenységeket az érdeklődésre számot tartó helyszínekre és az egyes halászati közösségek jellemzőire vonatkozó információkkal; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reményét fejezi ki az iránt, hogy specifikus támogatási mechanizmusok felhasználására kerül majd sor (az Európai Tengerügyi és Halászati Alappal és/vagy más eszközökkel), amelyeket vészhelyzetben (például természeti katasztrófa esetén) lehet igénybe venni azokon a területeken, ahol a halászat és a halászati turizmus képviselik az egyetlen jövedelemforrást; |
| --- | --- |

48.

| 49. | úgy véli, hogy ösztönözni kell ezen intézkedések finanszírozását az ETHA-ból, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), az Európai Szociális Alapból (ESZA) és a Kohéziós Alapból, a kutatási keretprogramból, valamint az Európai Stratégiai Beruházási Alapból (ESBA), szorosan együttműködve az Európai Beruházási Bank (EBB) tanácsadóival, továbbá biztosítani kell azokat a kedvezményes hitellehetőségeket, amelyek lehetővé teszik azoknak a sajátos nehézségeknek az elkerülését, amelyekkel a nők a nemzeti programokba beilleszthető projektekhez való finanszírozás találása terén szembenéznek; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy a 2007 és 2013 közötti programozási időszakban az EHA-ból 486 millió euró állt a helyi halászati akciócsoportok rendelkezésére, és hogy ezen időszakban mintegy 12 000 helyi projektet támogattak; |
| --- | --- |

50.

| 51. | arra bátorítja a tagállamokat és a helyi halászati akciócsoportokat, hogy a lehető legjobban használják ki a rendelkezésre álló forrásokat, és lehetőség szerint éljenek a többoldalú finanszírozással (az ERFA-val, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) vagy az ESZA-val közösen); |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre regionális kapcsolattartó pontokat, amelyek megfelelő tájékoztatást és támogatást nyújtanak; |
| --- | --- |

52.

| 53. | javasolja, hogy a helyi halászati akciócsoportok szorosan működjenek együtt az idegenforgalmi szakértőkkel a projektek és az ETHA 4. pillére révén a megfelelő finanszírozás meghatározása érdekében, hogy a halászati területek diverzifikációja megvalósulhasson; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rámutat arra, hogy az ETHA konkrét pénzügyi támogatást nyújt a halászati közösségekben nők által indított kezdeményezésekhez; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja a tagállamokat, hogy az ETHA szerinti műveletekre vonatkozó kiválasztási kritériumok meghatározása révén biztosítsák a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését és előmozdítását valamennyi finanszírozott fellépésben (például a kifejezetten nőket célzó vagy általuk folytatott tevékenységek előnyben részesítésével); |
| --- | --- |

55.

| 56. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt az e tevékenységekből eredő lehetséges társadalmi-gazdasági és környezeti hatásokról; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felkéri a Bizottságot, hogy elemezze a hobbihorgászat szárazföldi turizmusra gyakorolt társadalmi-gazdasági hatását, különösen a vidéki területeken, és javasoljon lehetséges intézkedéseket olyan régiók számára, ahol az efféle halászat lehetőségeit nem használják ki kellő mértékben; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy javítsák a halászattal kapcsolatos turizmusra vonatkozó adatok gyűjtését és kezelését; |
| --- | --- |

58.

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, valamint a tagállamok kormányainak és a tanácsadó testületeknek. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

(2)  HL L 149., 2014.5.20., 1. o.

(3)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(4)  HL C 419., 2015.12.16., 167. o.

(5)  HL C 75., 2016.2.26., 24. o.

(6)  ‘Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC „il mare delle Alpi” – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile’ (2015).

(7)  ‘L’integrazione della pesca con altre attività produttive – La pescaturismo come modello sociale e culturale’, Cenasca Cisl et al., (2005).

(8)  „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC »il mare delle Alpi« – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile” (2015).

(9)  „L’integrazione della pesca con altre attività produttive – La pescaturismo come modello sociale e culturale”, Cenasca Cisl et al., (2005).

(10)  „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC »il mare delle Alpi« – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile” (2015).

(11)  Socio-economic analysis on fisheries-related tourism in EUSAIR – Nemo project 1M-MED14-11, WP2, Action 2.3.

(12)  A halászattal kapcsolatos idegenforgalmi tevékenység fejlesztésének távlatai (2014.),

(13)  „A halászattal kapcsolatos idegenforgalmi tevékenység fejlesztésének távlatai” (2014.), Európai Parlament, IP/B/PECH/IC/2013-103 (2014).

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0391.

(15)  Például a hollandiai Vlaggetjesdag (zászlónap) és Havendagen (kikötőnap).

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/30

---

P8_TA(2017)0281

A közlekedési balesetekkel kapcsolatos elévülési idők

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a közlekedési balesetekkel kapcsolatos elévülési időkről (2015/2087(INL))

(2018/C 334/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (4) bekezdésére és 81. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (4) bekezdésére és 81. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: a Charta) 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: a Charta) 47. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 6. cikkére és az ahhoz kapcsolódó ítélkezési gyakorlatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 6. cikkére és az ahhoz kapcsolódó ítélkezési gyakorlatra,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatára a nemzeti eljárási autonómia és a hatékony jogvédelem elveiről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatára a nemzeti eljárási autonómia és a hatékony jogvédelem elveiről (1),

| — | tekintettel a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (Róma II.) (2) (a továbbiakban: Róma II. rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (Róma II.) (2) (a továbbiakban: Róma II. rendelet),

| — | tekintettel a közúti balesetekre alkalmazandó jogról szóló, 1971. május 4-i Hágai Egyezményre (a továbbiakban: a közlekedési balesetekről szóló 1971-es Hágai Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közúti balesetekre alkalmazandó jogról szóló, 1971. május 4-i Hágai Egyezményre (a továbbiakban: a közlekedési balesetekről szóló 1971-es Hágai Egyezmény),

| — | tekintettel a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (a továbbiakban: gépjármű-biztosítási irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (a továbbiakban: gépjármű-biztosítási irányelv),

| — | tekintettel a határidők kiszámításáról szóló európai egyezményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határidők kiszámításáról szóló európai egyezményre (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata Európai Hozzáadott Érték Osztálya által „Közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos elévülési idők” címmel készített hozzáadott értéket elemző tanulmányra, amely az Európai Parlament saját kezdeményezésű jogalkotási jelentését kísérte (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálata Európai Hozzáadott Érték Osztálya által „Közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos elévülési idők” címmel készített hozzáadott értéket elemző tanulmányra, amely az Európai Parlament saját kezdeményezésű jogalkotási jelentését kísérte (5),

| — | tekintettel a Belső Politikák Főigazgatósága „Határokon átnyúló közlekedési balesetek az EU-ban – a vezető nélküli személygépjárművek lehetséges hatása” címmel készített tanulmányára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Politikák Főigazgatósága „Határokon átnyúló közlekedési balesetek az EU-ban – a vezető nélküli személygépjárművek lehetséges hatása” címmel készített tanulmányára (6),

| — | tekintettel a Bizottság „A határokon átnyúló közúti közlekedési balesetek károsultjainak kompenzálása: a nemzeti gyakorlatok összehasonlítása, a problémák elemzése és a határokon átnyúló balesetek károsultjai helyzetének javítására rendelkezésre álló lehetőségek” című tanulmányára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A határokon átnyúló közúti közlekedési balesetek károsultjainak kompenzálása: a nemzeti gyakorlatok összehasonlítása, a problémák elemzése és a határokon átnyúló balesetek károsultjai helyzetének javítására rendelkezésre álló lehetőségek” című tanulmányára (7),

| — | tekintettel a Bizottság „A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című, 2010. április 20-i közleményére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című, 2010. április 20-i közleményére (8),

| — | tekintettel a személyi sérülésekkel és halálos balesetekkel kapcsolatos, határokon átnyúló vitákban alkalmazandó elévülési időről szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2007. február 1-jei állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyi sérülésekkel és halálos balesetekkel kapcsolatos, határokon átnyúló vitákban alkalmazandó elévülési időről szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2007. február 1-jei állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozóan 72/166/EGK, 84/5/EGK, 88/357/EGK és 90/232/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2003. október 22-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozóan 72/166/EGK, 84/5/EGK, 88/357/EGK és 90/232/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2003. október 22-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0206/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0206/2017),

| A. | mivel az Unióban a kártérítési igényekre vonatkozó elévülési szabályok jelentősen eltérnek egymástól az egyes tagállamokban, így nincs két olyan tagállam, amely pontosan egyező alapvető elévülési szabályokat alkalmazna; mivel emellett a megfelelő elévülést is különféle tényezők alapján határozzák meg, többek között annak alapján, hogy folynak-e kapcsolódó büntetőjogi eljárások, és hogy a kártérítési igény szerződésen kívüli vagy szerződéses károkozáson alapulónak minősül-e; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unióban a kártérítési igényekre vonatkozó elévülési szabályok jelentősen eltérnek egymástól az egyes tagállamokban, így nincs két olyan tagállam, amely pontosan egyező alapvető elévülési szabályokat alkalmazna; mivel emellett a megfelelő elévülést is különféle tényezők alapján határozzák meg, többek között annak alapján, hogy folynak-e kapcsolódó büntetőjogi eljárások, és hogy a kártérítési igény szerződésen kívüli vagy szerződéses károkozáson alapulónak minősül-e;

| B. | mivel a nemzeti elévülési rendszerek emiatt rendkívül összetettek, és gyakran kihívást jelenthet annak megértése, hogy mi az alkalmazandó teljes elévülési idő, mikortól és hogyan kell számítani az elévülési időket, és ezeket hogyan függesztik fel, szakítják meg vagy hosszabbítják meg; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzeti elévülési rendszerek emiatt rendkívül összetettek, és gyakran kihívást jelenthet annak megértése, hogy mi az alkalmazandó teljes elévülési idő, mikortól és hogyan kell számítani az elévülési időket, és ezeket hogyan függesztik fel, szakítják meg vagy hosszabbítják meg;

| C. | mivel a külföldi elévülési szabályok ismeretének hiánya az egyébként érvényes kártérítési igény benyújtására vonatkozó jog elvesztéséhez vagy – további költségek és késedelmek formájában – a károsultak igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését gátló akadályokhoz vezethet; |
| --- | --- |

C.

mivel a külföldi elévülési szabályok ismeretének hiánya az egyébként érvényes kártérítési igény benyújtására vonatkozó jog elvesztéséhez vagy – további költségek és késedelmek formájában – a károsultak igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését gátló akadályokhoz vezethet;

| D. | mivel jelenleg csak korlátozott statisztikák állnak rendelkezésre a határokon átnyúló közlekedési balesetekkel kapcsolatos kártérítési igények azon az alapon történő elutasítására vonatkozóan, hogy valamely elévülési idő lejárt; |
| --- | --- |

D.

mivel jelenleg csak korlátozott statisztikák állnak rendelkezésre a határokon átnyúló közlekedési balesetekkel kapcsolatos kártérítési igények azon az alapon történő elutasítására vonatkozóan, hogy valamely elévülési idő lejárt;

| E. | mivel a határokon átnyúló közlekedési balesetek területén az uniós szinten harmonizált egyetlen fellépésre feljogosító rendelkezés a gépjármű-biztosítási irányelv 18. cikke, amely lehetővé teszi a károsultak számára, hogy a saját lakóhelyük szerinti országban érvényesítsenek kártérítési igényt közvetlenül az érintett biztosítóval vagy kártérítési szervezettel szemben kártérítési igényt benyújtva a gépjármű használatával összefüggő polgári jogi felelősség alapján (11); |
| --- | --- |

E.

mivel a határokon átnyúló közlekedési balesetek területén az uniós szinten harmonizált egyetlen fellépésre feljogosító rendelkezés a gépjármű-biztosítási irányelv 18. cikke, amely lehetővé teszi a károsultak számára, hogy a saját lakóhelyük szerinti országban érvényesítsenek kártérítési igényt közvetlenül az érintett biztosítóval vagy kártérítési szervezettel szemben kártérítési igényt benyújtva a gépjármű használatával összefüggő polgári jogi felelősség alapján (11);

| F. | mivel az elévülési idők a tagállamok közlekedési baleseti ügyekben működő polgári jogi felelősségi rendszereinek fontos és szerves részét képezik, minthogy a rövid elévülési idő egyensúlyt teremthet egy szigorú felelősségi szabály vagy a kártérítések nagyvonalú odaítélése között; |
| --- | --- |

F.

mivel az elévülési idők a tagállamok közlekedési baleseti ügyekben működő polgári jogi felelősségi rendszereinek fontos és szerves részét képezik, minthogy a rövid elévülési idő egyensúlyt teremthet egy szigorú felelősségi szabály vagy a kártérítések nagyvonalú odaítélése között;

| G. | mivel a kártérítési igényekre vonatkozó elévülési idő alapvető a jogbiztonság és a viták lezárásának biztosításához; mivel az alperes jogbiztonsághoz és a viták lezárásához való jogát egyensúlyba kell hozni a felperes igazságszolgáltatáshoz és hatékony jogorvoslathoz való alapvető jogával, és mivel a szükségtelenül rövid elévülési idők az egész Unióban akadályozhatnák az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést; |
| --- | --- |

G.

mivel a kártérítési igényekre vonatkozó elévülési idő alapvető a jogbiztonság és a viták lezárásának biztosításához; mivel az alperes jogbiztonsághoz és a viták lezárásához való jogát egyensúlyba kell hozni a felperes igazságszolgáltatáshoz és hatékony jogorvoslathoz való alapvető jogával, és mivel a szükségtelenül rövid elévülési idők az egész Unióban akadályozhatnák az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést;

| H. | mivel tekintettel az elévülési szabályokkal kapcsolatos jelenlegi eltérésekre és a transznacionális, személyi sérülést és vagyoni kárt érintő ügyekre irányadó nem egységes nemzeti rendelkezésekkel közvetlenül összefüggő problématípusokra, a megfelelő fokú biztonság, kiszámíthatóság és egyszerűség a tagállami elévülési szabályok határokon átnyúló közlekedési balesetek esetében való alkalmazása során egyedül bizonyos mértékű harmonizációval biztosítható; |
| --- | --- |

H.

mivel tekintettel az elévülési szabályokkal kapcsolatos jelenlegi eltérésekre és a transznacionális, személyi sérülést és vagyoni kárt érintő ügyekre irányadó nem egységes nemzeti rendelkezésekkel közvetlenül összefüggő problématípusokra, a megfelelő fokú biztonság, kiszámíthatóság és egyszerűség a tagállami elévülési szabályok határokon átnyúló közlekedési balesetek esetében való alkalmazása során egyedül bizonyos mértékű harmonizációval biztosítható;

| I. | mivel e jogalkotási kezdeményezésnek tisztességes egyensúlyt kell találnia a peres felek között az elévülési szabályokkal kapcsolatos kérdések tekintetében, és meg kell könnyítenie az elévülési idő kiszámítását és felfüggesztését; mivel ezért – a tagállamok teljes jogi keretének átalakítása nélkül – az Unión belüli határokon átnyúló közlekedés növekvő mennyiségét figyelembe vevő célzott megközelítés célzandó meg; |
| --- | --- |

I.

mivel e jogalkotási kezdeményezésnek tisztességes egyensúlyt kell találnia a peres felek között az elévülési szabályokkal kapcsolatos kérdések tekintetében, és meg kell könnyítenie az elévülési idő kiszámítását és felfüggesztését; mivel ezért – a tagállamok teljes jogi keretének átalakítása nélkül – az Unión belüli határokon átnyúló közlekedés növekvő mennyiségét figyelembe vevő célzott megközelítés célzandó meg;

| 1. | elismeri, hogy a közlekedési balesetek károsultjainak a helyzete az elmúlt évtizedekben jelentősen javult, többek között a nemzetközi magánjogban a joghatóság szintjén, és ennek révén a látogató károsultak a lakóhelyük szerinti tagállamban indíthatnak eljárást a gépjármű felelősségbiztosítójával vagy a kártérítési szervezettel szembeni közvetlen kártérítési igény ügyében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja azonban, hogy a közlekedési baleseti ügyekben alkalmazandó jogot szabályozó két párhuzamos rendszer – vagy a közlekedési balesetekről szóló 1971-es Hágai Egyezmény, vagy a Róma II. Rendelet, attól függően, hogy mely országban nyújtják be a kártérítési igényt – folytatódó fennállása az Unióban, párosulva az igazságszolgáltatási fórum kiválasztására vonatkozó, 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) szerinti lehetőségekkel, jogbizonytalansághoz és összetettséghez vezet, valamint lehetőséget teremt a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztására; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megismétli, hogy a határokon átnyúló bírósági eljárásokban a vizsgálatokra és a tárgyalásokra fordított idő gyakran sokkal hosszabb, mint a belföldi kártérítési igények esetében; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy ezek a bonyodalmak súlyosbodhatnak, ha az új technológiák is szerephez jutnak, például a vezető nélküli gépjárművek esetében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy az elévülési szabályok témakörét a polgári ügyekben folytatott, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 67. cikkének (4) bekezdése és 81. cikke szerinti igazságügyi együttműködés területéhez tartozó intézkedések részeként kell értelmezni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a határokon átnyúló vonatkozású jogvitákban az elévülési időkre vonatkozó közös minimumszabályok léte alapvető annak biztosításához, hogy a határokon átnyúló közúti közlekedési balesetek károsultjainak védelmére hatékony jogi eszközök álljanak rendelkezésre, és hogy a jogbiztonság garantálva legyen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti jogi rendszerekben foglalt aránytalanul rövid elévülési idők akadályt képeznek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés előtt a tagállamokban, ami sértheti a tisztességes eljáráshoz való, a Charta 47. cikkében és az EJEE 6. cikkében elismert jogot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli, hogy a határokon átnyúló vonatkozású közúti közlekedési balesetekre vonatkozó elévülési idők tekintetében a tagállami szabályok közötti jelentős eltérés további akadályt jelent a károsultak számára, amikor a saját tagállamuktól eltérő tagállamban elszenvedett személyi sérülés vagy vagyoni kár miatt kártérítési igényt nyújtanak be; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai igazságügyi portálon váljanak elérhetővé a határokon átnyúló közlekedési balesetekkel kapcsolatos kártérítési igényekre irányadó tagállami elévülési szabályokra vonatkozó általános információk, és azok folyamatosan aktualizálva legyenek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja továbbá a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a tagállamokban a kiskorúak és a fogyatékossággal élő személyek számára a határidők elévülési célú múlása tekintetében nyújtott védelemről, valamint minimumszabályok uniós szinten történő meghatározásának szükségességéről annak biztosítása érdekében, hogy e személyek ne veszítsék el kártérítési igényeiket, ha határokon átnyúló közúti közlekedési baleset részesévé válnak, továbbá hogy biztosítsák számukra az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést az Unióban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felkéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 81. cikkének (2) bekezdése alapján nyújtson be a Parlamentnek a határokon átnyúló közúti közlekedési balesetek során keletkező személyi sérülésekkel és vagyoni kárral kapcsolatos elévülési időkről szóló jogi aktusra vonatkozó javaslatot a mellékletben foglalt ajánlások alapján; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a kért javaslatnak nem lesznek pénzügyi vonatkozásai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a csatolt ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Lásd többek között: a C-125/01. sz. Peter Pflücke kontra Bundesanstalt für Arbeit ügyben, 2003. szeptember 18-án hozott ítélet, ECLI:EU:C:2003:477; a C-208/90. sz. Theresa Emmott kontra Minister for Social Welfare és Attorney General ügyben, 1991. július 25-én hozott ítélet, ECLI:EU:C:1991:333; és a C-295/04–C-298/04. sz.Vincenzo Manfredi és társai kontra Lloyd Adriatico Assicurazioni SpA és társai egyesített ügyekben, 2006. július 13-án hozott ítélet, ECLI:EU:C:2006:461.

(2)  HL L 199., 2007.7.31., 40. o.

(3)  HL L 263., 2009.10.7., 11. o.

(4)  CETS 076.

(5)  PE 581.386, 2016. július.

(6)  PE 571.362, 2016. június.

(7)  Elérhető interneten a következő címen: http://ec.europa.eu/civiljustice/news/docs/study_compensation_road_victims_en.pdf (2008. november 30.).

(8)  HL C 121., 2011.4.19., 41. o.

(9)  HL C 250. E, 2007.10.25., 99. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P5_TA(2003)0446.

(11)  Lásd még: a C-463/06. sz. FBTO Schadeverzekeringen NV kontra Jack Odenbreit ügyben, 2007. december 13-án hozott ítélet; ECLI:EU:C:2007:792.

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AJÁNLÁSOK A HATÁROKON ÁTNYÚLÓ KÖZLEKEDÉSI BALESETEKRE VONATKOZÓ KÖZÖS ELÉVÜLÉSI IDŐKRŐL SZÓLÓ EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI IRÁNYELV KIDOLGOZÁSA ÉRDEKÉBEN

A.   A KÉRT JAVASLAT ALAPELVEI ÉS CÉLJAI

| 1. | Az Európai Unióban a bíróságok előtt történő jogérvényesítés jelentős részben a tagállami eljárási szabályok és gyakorlatok hatálya alatt marad. A tagállami bíróságok egyben uniós bíróságok is. Ezért ezek a bíróságok gondoskodnak az előttük lefolytatott eljárások során az uniós jog tisztességes, igazságos, hatékony és eredményes alkalmazásáról, garantálva, hogy az európai polgárok jogait az egész Európai Unióban megvédjék. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az Unió célul tűzte ki a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartását és fejlesztését. Az Európai Tanács 1999. október 15–16-i tamperei ülésének elnökségi következtetéseivel – és különösen annak 38. pontjával – összhangban a határokon átnyúló ügyekre vonatkozó új eljárási jogi jogszabályt kell készíteni, különösen azokra az elemekre vonatkozóan, amelyek segíthetnek az igazságügyi együttműködés zökkenőmentessé tételében és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javításában, így például az átmeneti intézkedésekre, a bizonyításfelvételre, a fizetési meghagyásokra és a határidőkre vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A közúti közlekedési balesetből eredő személyi sérüléssel és vagyoni kárral kapcsolatos transznacionális bírósági eljárásokban alkalmazandó elévülési időre vonatkozó közös minimumszabályok szükségesnek tűnnek ahhoz, hogy csökkenjenek a felperesek előtt álló akadályok, ha jogaikat saját tagállamukon kívül, másik tagállamban érvényesítik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az elévülési időre vonatkozó közös minimumszabályok a biztonság és a kiszámíthatóság növekedéséhez vezetnének, korlátozva a határokon átnyúló közúti közlekedési balesetek károsultjai alulkompenzációjának kockázatát. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A javasolt irányelv célja ekként egy a határokon átnyúló ügyekre vonatkozó külön elévülési rendszer megállapítása, amely óvja az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést, és megkönnyíti a belső piac működését, megszüntetve a polgárok szabad mozgása előtt álló akadályokat a tagállamok teljes területén. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A javasolt irányelvnek nem célja, hogy teljes egészében a nemzeti polgári jogi felelősségi rendszerek helyébe lépjen, de – a nemzeti sajátosságok tiszteletben tartása mellett – célja, hogy az elévülési időkre vonatkozó közös minimumszabályokat állapítson meg a 2009/103/EK irányelv hatálya alá tartozó, határokon átnyúló jellegű kártérítési igények tekintetében. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A jelenlegi javaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság alapelveinek, mivel a tagállamok önállóan nem hozhatják létre az elévülési időkre vonatkozó minimumszabályokat, és a javaslat csak annyit tartalmaz, ami feltétlenül szükséges az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáféréshez és a jogbiztonsághoz az Unióban. |
| --- | --- |

7.

B.   A KÉRT JAVASLAT SZÖVEGE

Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a határokon átnyúló közúti közlekedési balesetekre vonatkozó közös elévülési időkről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 67. cikke (4) bekezdésére és 81. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament Európai Bizottsághoz intézett kérésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az Unió célul tűzte ki, hogy fenntartja és továbbfejleszti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. E térség fokozatos kialakítása érdekében az Unió intézkedéseket fogad el a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben való igazságügyi együttműködésre vonatkozóan, különösen, ha ez a belső piac megfelelő működéséhez szükséges. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió célul tűzte ki, hogy fenntartja és továbbfejleszti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. E térség fokozatos kialakítása érdekében az Unió intézkedéseket fogad el a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben való igazságügyi együttműködésre vonatkozóan, különösen, ha ez a belső piac megfelelő működéséhez szükséges.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (2) bekezdése szerint ezen intézkedéseknek olyan intézkedéseket kell magukban foglalniuk, amelyek célja többek között az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés biztosítása és a polgári eljárások zökkenőmentes lefolytatását gátló akadályok megszüntetése, szükség esetén a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárásjogi szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (2) bekezdése szerint ezen intézkedéseknek olyan intézkedéseket kell magukban foglalniuk, amelyek célja többek között az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés biztosítása és a polgári eljárások zökkenőmentes lefolytatását gátló akadályok megszüntetése, szükség esetén a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárásjogi szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával.

| (3) | „A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című, 2010. április 20-i bizottsági közlemény (1) szerint ha a polgárok egy másik tagállam területén gépjárművet vezetnek, és szerencsétlenségükre autóbalesetet szenvednek, biztosítási kárigényük elévülési időszakai tekintetében jogbiztonságot kell biztosítani számukra. E célból egy, a határokon átnyúló közúti közlekedési balesetek elévülési idejéről szóló, 2011-ben elfogadandó új rendeletet jelentettek be. |
| --- | --- |

(3)

„A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában – A Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című, 2010. április 20-i bizottsági közlemény (1) szerint ha a polgárok egy másik tagállam területén gépjárművet vezetnek, és szerencsétlenségükre autóbalesetet szenvednek, biztosítási kárigényük elévülési időszakai tekintetében jogbiztonságot kell biztosítani számukra. E célból egy, a határokon átnyúló közúti közlekedési balesetek elévülési idejéről szóló, 2011-ben elfogadandó új rendeletet jelentettek be.

| (4) | Az elévülési szabályoknak nemcsak a károsultak igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréshez való jogára van jelentős hatásuk, hanem anyagi jogaikra is, mivel megfelelő és alkalmas védelem nélkül semmilyen jog nem lehet tényleges. Ezen irányelv az Unióban az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés biztosítása érdekében a határokon átnyúló közúti közlekedési balesetekre vonatkozó közös elévülési idők alkalmazását igyekszik előmozdítani. Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés általánosan elismert jogát erősíti meg az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke (a továbbiakban: a Charta). |
| --- | --- |

(4)

Az elévülési szabályoknak nemcsak a károsultak igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréshez való jogára van jelentős hatásuk, hanem anyagi jogaikra is, mivel megfelelő és alkalmas védelem nélkül semmilyen jog nem lehet tényleges. Ezen irányelv az Unióban az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés biztosítása érdekében a határokon átnyúló közúti közlekedési balesetekre vonatkozó közös elévülési idők alkalmazását igyekszik előmozdítani. Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés általánosan elismert jogát erősíti meg az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke (a továbbiakban: a Charta).

| (5) | A jogbiztonság követelménye és az egyedi ügyekben az igazságtétel iránti igény a jog érvényesülésén alapuló térség alapvető elemei. Ezen elv alkalmazásának garantálása érdekében emiatt közös elévülési időkre van szükség, amelyek növelik a jogbiztonságot, biztosítják a viták lezárását és hozzájárulnak az eredményes jogérvényesítési rendszerhez. |
| --- | --- |

(5)

A jogbiztonság követelménye és az egyedi ügyekben az igazságtétel iránti igény a jog érvényesülésén alapuló térség alapvető elemei. Ezen elv alkalmazásának garantálása érdekében emiatt közös elévülési időkre van szükség, amelyek növelik a jogbiztonságot, biztosítják a viták lezárását és hozzájárulnak az eredményes jogérvényesítési rendszerhez.

| (6) | Ezen irányelv rendelkezéseit helyénvaló alkalmazni a 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) hatálya alá tartozó, határokon átnyúló jellegű kártérítési igényekre. |
| --- | --- |

(6)

Ezen irányelv rendelkezéseit helyénvaló alkalmazni a 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) hatálya alá tartozó, határokon átnyúló jellegű kártérítési igényekre.

| (7) | A tagállamok adott esetben ezen irányelv bármely rendelkezését szabadon alkalmazhatják a tisztán belföldi közúti közlekedési balesetek ügyében is. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok adott esetben ezen irányelv bármely rendelkezését szabadon alkalmazhatják a tisztán belföldi közúti közlekedési balesetek ügyében is.

| (8) | Az Emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-i egyezménynek (a továbbiakban: EJEE) valamennyi tagállam szerződő fele. Az ezen irányelvben említett ügyeket az egyezménnyel összhangban kell kezelni, különös tekintettel a tisztességes eljáráshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogra. |
| --- | --- |

(8)

Az Emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-i egyezménynek (a továbbiakban: EJEE) valamennyi tagállam szerződő fele. Az ezen irányelvben említett ügyeket az egyezménnyel összhangban kell kezelni, különös tekintettel a tisztességes eljáráshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogra.

| (9) | A személyi sérülés vagy anyagi kár esetén alkalmazandó jog tekintetében a 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) megállapított általános szabály a lex loci damni elve, azaz az alkalmazandó jogot a kár bekövetkezésének helye szerint kell meghatározni, függetlenül attól, hogy annak közvetett következményei mely országban vagy országokban jelenhetnek meg. Az említett rendelet 15. cikkének h) pontja szerint a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog vonatkozik különösen a kötelezettségek megszűnésének feltételeire, továbbá az elévülés és a jogvesztés feltételeire, beleértve az elévülési vagy jogvesztési határidők kezdetével, megszakadásával és nyugvásával kapcsolatos szabályokat is. |
| --- | --- |

(9)

A személyi sérülés vagy anyagi kár esetén alkalmazandó jog tekintetében a 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) megállapított általános szabály a lex loci damni elve, azaz az alkalmazandó jogot a kár bekövetkezésének helye szerint kell meghatározni, függetlenül attól, hogy annak közvetett következményei mely országban vagy országokban jelenhetnek meg. Az említett rendelet 15. cikkének h) pontja szerint a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog vonatkozik különösen a kötelezettségek megszűnésének feltételeire, továbbá az elévülés és a jogvesztés feltételeire, beleértve az elévülési vagy jogvesztési határidők kezdetével, megszakadásával és nyugvásával kapcsolatos szabályokat is.

| (10) | A közúti közlekedési balesetek területén nagy nehézséget jelenthet a látogató károsult számára, hogy viszonylag rövid időn belül megszerezze a külföldi joghatóságtól a balesetre vonatkozó alapvető információkat, így például az alperes kilétét és a potenciálisan érintett felelősségeket. Az is jelentős időt vehet igénybe, hogy azonosítsák, hogy mely kárrendezési megbízottnak vagy biztosítónak kell az üggyel foglalkoznia, hogy összegyűjtsék a balesettel kapcsolatos bizonyítékokat és lefordíttassák a szükséges dokumentumokat. |
| --- | --- |

(10)

A közúti közlekedési balesetek területén nagy nehézséget jelenthet a látogató károsult számára, hogy viszonylag rövid időn belül megszerezze a külföldi joghatóságtól a balesetre vonatkozó alapvető információkat, így például az alperes kilétét és a potenciálisan érintett felelősségeket. Az is jelentős időt vehet igénybe, hogy azonosítsák, hogy mely kárrendezési megbízottnak vagy biztosítónak kell az üggyel foglalkoznia, hogy összegyűjtsék a balesettel kapcsolatos bizonyítékokat és lefordíttassák a szükséges dokumentumokat.

| (11) | A határokon átnyúló közúti közlekedési ügyekben nem szokatlan, hogy a felperes nagyon közel kerül valamely határidő lejártához, mire tárgyalások kezdhetők az alperessel. Ez akkor fordul elő a leggyakrabban, ha a teljes elévülési idő különösen rövid, vagy amennyiben nem egyértelmű, hogy az elévülési idő hogyan függeszthető fel vagy szakítható meg. A felperes számára a lakóhelyétől eltérő országban bekövetkezett balesetre vonatkozó információk összegyűjtése jelentős időt igényelhet. Ezért az irányelvben megállapított általános határidőt fel kell függeszteni, amint kártérítési igényt nyújtanak be a biztosítónak vagy a kártérítési szervezetnek, lehetőséget biztosítva a felperes számára, hogy tárgyaljon a kártérítési igény rendezéséről. |
| --- | --- |

(11)

A határokon átnyúló közúti közlekedési ügyekben nem szokatlan, hogy a felperes nagyon közel kerül valamely határidő lejártához, mire tárgyalások kezdhetők az alperessel. Ez akkor fordul elő a leggyakrabban, ha a teljes elévülési idő különösen rövid, vagy amennyiben nem egyértelmű, hogy az elévülési idő hogyan függeszthető fel vagy szakítható meg. A felperes számára a lakóhelyétől eltérő országban bekövetkezett balesetre vonatkozó információk összegyűjtése jelentős időt igényelhet. Ezért az irányelvben megállapított általános határidőt fel kell függeszteni, amint kártérítési igényt nyújtanak be a biztosítónak vagy a kártérítési szervezetnek, lehetőséget biztosítva a felperes számára, hogy tárgyaljon a kártérítési igény rendezéséről.

| (12) | Ezen irányelv minimumszabályokat határoz meg. A tagállamok magasabb szintű védelmet is biztosíthatnak. A védelem magasabb szintje nem akadályozhatja az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést, amelynek a megkönnyítése ezen minimumszabályok célja. Ez nem veszélyeztetheti a Charta által előírt védelmi szintet, amint ezt a bíróság értelmezi, és az uniós jog elsőbbségét, egységét és hatékonyságát. |
| --- | --- |

(12)

Ezen irányelv minimumszabályokat határoz meg. A tagállamok magasabb szintű védelmet is biztosíthatnak. A védelem magasabb szintje nem akadályozhatja az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést, amelynek a megkönnyítése ezen minimumszabályok célja. Ez nem veszélyeztetheti a Charta által előírt védelmi szintet, amint ezt a bíróság értelmezi, és az uniós jog elsőbbségét, egységét és hatékonyságát.

| (13) | Ez az irányelv nem érintheti a 864/2007/EK rendeletet és az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4). |
| --- | --- |

(13)

Ez az irányelv nem érintheti a 864/2007/EK rendeletet és az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4).

| (14) | Ez az irányelv törekszik az alapvető jogok érvényesülésének elősegítésére, és figyelembe veszi különösen a Chartában elismert elveket és értékeket, ugyanakkor törekszik arra, hogy elérje a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartásának és fejlesztésének uniós célkitűzését. |
| --- | --- |

(14)

Ez az irányelv törekszik az alapvető jogok érvényesülésének elősegítésére, és figyelembe veszi különösen a Chartában elismert elveket és értékeket, ugyanakkor törekszik arra, hogy elérje a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartásának és fejlesztésének uniós célkitűzését.

| (15) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a határokon átnyúló közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos elévülési időkre vonatkozó minimumszabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a léptéke és hatásai miatt e cél hatékonyabban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(15)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a határokon átnyúló közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos elévülési időkre vonatkozó minimumszabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a léptéke és hatásai miatt e cél hatékonyabban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (16) | Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően [az Egyesült Királyság és Írország jelezte azon szándékát, hogy részt kíván venni ennek az irányelvnek az elfogadásában és alkalmazásában]/[az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó]. |
| --- | --- |

(16)

Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően [az Egyesült Királyság és Írország jelezte azon szándékát, hogy részt kíván venni ennek az irányelvnek az elfogadásában és alkalmazásában]/[az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó].

| (17) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ezen irányelv célja, hogy minimumszabályokat állapítson meg a személyi sérüléssel és vagyoni kárral kapcsolatos és a 2009/103/EK irányelv alapján behajtható kártérítési igényekre vonatkozó elévülési idők teljes hosszát, kezdetét, felfüggesztését és számítását illetően, határokon átnyúló közúti közlekedési balesetek tekintetében.

2. cikk

Hatály

Ezen irányelv alkalmazandó a baleset következtében bekövetkező, biztosítással fedezett jármű által okozott veszteséggel vagy sérüléssel kapcsolatos kártérítési igényekre, amelyeket a következők ellen nyújtanak be:

| a) | azon biztosító, amelynél a felelős személy a 2009/103/EK irányelv 18. cikke alapján felelősségbiztosítással rendelkezik; vagy |
| --- | --- |

a)

azon biztosító, amelynél a felelős személy a 2009/103/EK irányelv 18. cikke alapján felelősségbiztosítással rendelkezik; vagy

| b) | a 2009/103/EK irányelv 24. és 25. cikkében meghatározott kártérítési szervezet. |
| --- | --- |

b)

a 2009/103/EK irányelv 24. és 25. cikkében meghatározott kártérítési szervezet.

3. cikk

Határokon átnyúló közúti közlekedési baleset

1.   Ezen irányelv alkalmazásában a határokon átnyúló közúti közlekedési baleset olyan, valamely tagállamban biztosított és rendszerint található jármű használata által okozott közúti baleset, amely a károsult szokásos tartózkodási helyétől eltérő másik tagállamban vagy olyan harmadik országban következik be, amelynek a 2009/103/EK irányelvben meghatározott nemzeti irodái csatlakoztak a zöldkártyarendszerhez.

2.   Ebben az irányelvben a „tagállamok” kifejezés a tagállamokat jelenti [az Egyesült Királyság, Írország és] Dánia kivételével.

II. FEJEZET

II.

FEJEZET

AZ ELÉVÜLÉSI HATÁRIDŐKRE VONATKOZÓ MINIMUMSZABVÁNYOK

AZ ELÉVÜLÉSI HATÁRIDŐKRE VONATKOZÓ MINIMUMSZABVÁNYOK

4. cikk

Elévülési határidő

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 2. cikk hatálya alá tartozó, határokon átnyúló közúti közlekedési balesetek során keletkező személyi sérülésekkel és vagyoni kárral kapcsolatos kártérítéssel összefüggő keresetekre legalább négy éves elévülési idő legyen alkalmazandó. Az elévülési időt attól a naptól számítják, amelyen a felperes tudomást szerzett – vagy alapos okkal feltételezhető, hogy tudomást kellett szereznie – a sérülés, veszteség vagy kár mértékéről, annak okáról és a felelős személy és a polgári jogi felelősséggel szemben e személyt fedező biztosító vagy a kártérítés nyújtásáért felelős kárrendezési megbízott vagy kártérítési szervezet kilétéről, amely ellen a kártérítési igényt be kell nyújtani.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a kártérítési igényre vonatkozó saját jog négy évnél hosszabb elévülési időt határoz meg, ezt a hosszabb elévülési időt kelljen alkalmazni.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy naprakész információkkal lássák el a Bizottságot a közlekedési balesetek által okozott kárigényekre vonatkozó nemzeti elévülési szabályokról.

5. cikk

Az elévülés felfüggesztése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv 4. cikkében meghatározott elévülést felfüggesszék arra az időre, amely attól kezdődően, hogy a felperes benyújtja kártérítési igényét

| a) | a balesetet okozó személy biztosítójának, vagy annak a 2009/103/EK irányelv 21. és 22. cikkében meghatározott kárrendezési megbízottjának, vagy |
| --- | --- |

a)

a balesetet okozó személy biztosítójának, vagy annak a 2009/103/EK irányelv 21. és 22. cikkében meghatározott kárrendezési megbízottjának, vagy

| b) | a 2009/103/EK irányelv 24. és 25. cikkében meghatározott kártérítési szervezetnek, |
| --- | --- |

b)

a 2009/103/EK irányelv 24. és 25. cikkében meghatározott kártérítési szervezetnek,

a kártérítési igény alperes általi elutasításáig eltelik.

(2)   Amennyiben az elévülési idő fennmaradó része, miután véget ért a felfüggesztési idő, kevesebb mint hat hónap, a tagállamok biztosítják, hogy a felperes legalább hat hónap további időt kapjon arra, hogy bírósági eljárást indítson.

6. cikk

Az időtartamok automatikus meghosszabbítása

A tagállamok biztosítják, hogy ha valamely időtartam szombaton, vasárnap vagy valamely hivatalos ünnepnapjukon jár le, az a következő első munkanap végéig meghosszabbodjon.

7. cikk

Az időtartamok kiszámítása

A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv által előírt bármely időtartam kiszámítása a következőképpen történjen:

| a) | az időtartam számítása az érintett esemény bekövetkeztének napját követő nappal kezdődik; |
| --- | --- |

a)

az időtartam számítása az érintett esemény bekövetkeztének napját követő nappal kezdődik;

| b) | ha egy időtartamot egy évben vagy bizonyos számú évben határoznak meg, az a megfelelő rákövetkező év azonos nevű hónapjában és azonos számú napján jár le, mint amely hónapban és napon az említett esemény bekövetkezett. Ha a megfelelő rákövetkező hónapnak nincs azonos számú napja, az időtartam az adott hónap utolsó napján jár le; |
| --- | --- |

b)

ha egy időtartamot egy évben vagy bizonyos számú évben határoznak meg, az a megfelelő rákövetkező év azonos nevű hónapjában és azonos számú napján jár le, mint amely hónapban és napon az említett esemény bekövetkezett. Ha a megfelelő rákövetkező hónapnak nincs azonos számú napja, az időtartam az adott hónap utolsó napján jár le;

| c) | az időtartamok a bírósági szünetek idejére nem függesztődnek fel. |
| --- | --- |

c)

az időtartamok a bírósági szünetek idejére nem függesztődnek fel.

8. cikk

Kártérítési igények rendezése

A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a károsultak a 2009/103/EK irányelv 22. cikkében említett eljárást veszik igénybe a biztosítással fedezett jármű által okozott balesetből eredő kártérítési igények rendezése érdekében, ez nem akadályozza meg a károsultakat abban, hogy a kártérítési igény rendezésére szolgáló eljárás alatt, az ezen irányelv szerinti bármely elévülési idő lejártáig bírósági eljárást vagy választott bírósági eljárást indítsanak e kártérítési igényekkel kapcsolatban.

III. FEJEZET

III.

FEJEZET

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

9. cikk

Az elévülési szabályokra vonatkozó általános információk

A Bizottság nyilvánosan elérhetővé és bármilyen megfelelő eszköz segítségével és az Unió valamennyi nyelvén könnyen hozzáférhetővé teszi a közlekedési balesetek által okozott károkkal kapcsolatos kártérítési igényekre irányadó nemzeti elévülési szabályokra vonatkozó, a tagállamok által ezen irányelv 4. cikkének (3) bekezdése alapján közölt általános információkat.

10. cikk

Kapcsolat a nemzeti joggal

Ez az irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy az ezen irányelvben meghatározott jogokat kiterjesszék, és magasabb szintű védelmet biztosítsanak.

11. cikk

Az uniós jog egyéb rendelkezéseivel való kapcsolat

Ez az irányelv nem érinti a 864/2007/EK rendelet és az 1215/2012/EU rendelet alkalmazását.

IV. FEJEZET

IV.

FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

12. cikk

Nemzeti jogba való átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek [ezen irányelv hatálybalépését követően egy évvel]-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

(2)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

13. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb 2025. december 31-ig, és azt követően ötévente jelentést készít e rendelet alkalmazásáról az Európai Parlament, a Tanács és a Gazdasági és Szociális Bizottság részére ezen irányelv alkalmazásáról, minőségi és mennyiségi információk alapján. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak értékelnie kell különösen ezen irányelvnek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre, a jogbiztonságra és a személyek szabad mozgására gyakorolt hatását. A jelentéshez szükség esetén csatolni kell az irányelv kiigazítását és megerősítését szolgáló jogalkotási javaslatokat.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

15. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

Kelt ..., [dátum]

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  COM(2010)0171.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/103/EK irányelve (2009. szeptember 16.) a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről (HL L 263., 2009.10.7., 11. o.)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 864/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról (Róma II.) (HL L 199., 2007.7.31., 40. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

4

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/39

---

P8_TA(2017)0282

Polgári eljárásjogi közös minimumszabályok

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a közös európai uniós polgári eljárásjogi minimumszabályokról (2015/2084(INL))

(2018/C 334/05)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 225. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 67. cikkének (4) bekezdésére, valamint 81. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 67. cikkének (4) bekezdésére, valamint 81. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) 19. cikkének (1) bekezdésére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) 19. cikkének (1) bekezdésére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 47. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (EJEE) 6. cikkére, illetve az azzal kapcsolatos releváns ítélkezési gyakorlatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (EJEE) 6. cikkére, illetve az azzal kapcsolatos releváns ítélkezési gyakorlatra,

| — | tekintettel „A közös európai uniós polgári eljárásjogi minimumszabályok létrehozásáról – a jogalap” című dokumentumra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közös európai uniós polgári eljárásjogi minimumszabályok létrehozásáról – a jogalap” című dokumentumra (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) Európai Hozzáadott Érték Osztálya által készített, „Common minimum standards of civil procedure” (A polgári eljárások közös minimumszabályai) című, európai hozzáadott értéket elemző tanulmányra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) Európai Hozzáadott Érték Osztálya által készített, „Common minimum standards of civil procedure” (A polgári eljárások közös minimumszabályai) című, európai hozzáadott értéket elemző tanulmányra (2),

| — | tekintettel az EPRS Képviselői Kutatószolgálata által készített, „Europeanisation of civil procedure – Towards common minimum standards?” (A polgári eljárások „európaizálódása” – Közös minimumszabályok felé?) című részletes elemzésre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EPRS Képviselői Kutatószolgálata által készített, „Europeanisation of civil procedure – Towards common minimum standards?” (A polgári eljárások „európaizálódása” – Közös minimumszabályok felé?) című részletes elemzésre (3),

| — | tekintettel a Belső Politikák Főigazgatósága által készített részletes elemzésre, amelynek címe: „Harmonised rules and minimum standards in the European law of civil procedure” (Harmonizált szabályok és minimumszabályok az európai polgári eljárásjogban) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Politikák Főigazgatósága által készített részletes elemzésre, amelynek címe: „Harmonised rules and minimum standards in the European law of civil procedure” (Harmonizált szabályok és minimumszabályok az európai polgári eljárásjogban) (4),

| — | tekintettel az Európai Jogi Intézet (ELI) és a Nemzetközi Intézet a Magánjog Egységesítéséért (UNIDROIT) „From Transnational Principles to European Rules of Civil Procedure” (A nemzetközi alapelvektől az európai polgári eljárásjogi szabályokig) elnevezésű projektjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Jogi Intézet (ELI) és a Nemzetközi Intézet a Magánjog Egységesítéséért (UNIDROIT) „From Transnational Principles to European Rules of Civil Procedure” (A nemzetközi alapelvektől az európai polgári eljárásjogi szabályokig) elnevezésű projektjére,

| — | tekintettel az Amerikai Jogi Intézet (ALI) és az UNIDROIT „Principles of Transnational Civil Procedure” (A nemzetközi polgári eljárásjog alapelvei) című dokumentumára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Jogi Intézet (ALI) és az UNIDROIT „Principles of Transnational Civil Procedure” (A nemzetközi polgári eljárásjog alapelvei) című dokumentumára (5),

| — | tekintettel a „Study on the approximation of the laws and rules of the Member States concerning certain aspects of the procedure for civil litigation” (Tanulmány a tagállami jogszabályok és előírások közelítéséről a polgári peres eljárások bizonyos szempontjai tekintetében” című tanulmányra, az úgynevezett „Storme-jelentés”-re (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Study on the approximation of the laws and rules of the Member States concerning certain aspects of the procedure for civil litigation” (Tanulmány a tagállami jogszabályok és előírások közelítéséről a polgári peres eljárások bizonyos szempontjai tekintetében” című tanulmányra, az úgynevezett „Storme-jelentés”-re (6),

| — | tekintettel az Egységes Szabadalmi Bíróság eljárási szabályzatának előzetes rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egységes Szabadalmi Bíróság eljárási szabályzatának előzetes rendelkezéseire,

| — | tekintettel a polgári igazságügyi együttműködés területére vonatkozó uniós vívmányokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári igazságügyi együttműködés területére vonatkozó uniós vívmányokra,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) ítélkezési gyakorlatára a nemzeti eljárási autonómia és a hatékony bírói jogvédelem elveiről (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) ítélkezési gyakorlatára a nemzeti eljárási autonómia és a hatékony bírói jogvédelem elveiről (7),

| — | tekintettel a 2016. évi uniós igazságügyi eredménytáblára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. évi uniós igazságügyi eredménytáblára,

| — | tekintettel CEPEJ által 2016-ban készített 23. sz., „European judicial systems: efficiency and quality of justice” (Európai igazságügyi rendszerek: az igazságszolgáltatás hatékonysága és színvonala) című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel CEPEJ által 2016-ban készített 23. sz., „European judicial systems: efficiency and quality of justice” (Európai igazságügyi rendszerek: az igazságszolgáltatás hatékonysága és színvonala) című tanulmányra,

| — | tekintettel az Európai Igazságügyi Hálózat által 2016-ban elfogadott igazságügyi képzési alapelvekre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Igazságügyi Hálózat által 2016-ban elfogadott igazságügyi képzési alapelvekre (8),

| — | tekintettel a Stockholmi Program félidős értékeléséről szóló, 2014. április 2-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Stockholmi Program félidős értékeléséről szóló, 2014. április 2-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0210/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0210/2017),

Az EUB ítélkezési gyakorlata a nemzeti eljárási autonómiáról és a hatékony bírói jogvédelemről

| A. | mivel az EUB eljárási autonómiával kapcsolatos állandó ítélkezési gyakorlata szerint, ha az uniós joggal kapcsolatos jogvita eljárásjogi aspektusait az uniós jog nem szabályozza, akkor a tagállamok feladata kijelölni a joghatósággal rendelkező bíróságot, és meghatározni az azon keresetekre vonatkozó eljárási szabályokat, amelyeket az uniós jogból eredő jogok védelmének biztosítása érdekében indítottak; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUB eljárási autonómiával kapcsolatos állandó ítélkezési gyakorlata szerint, ha az uniós joggal kapcsolatos jogvita eljárásjogi aspektusait az uniós jog nem szabályozza, akkor a tagállamok feladata kijelölni a joghatósággal rendelkező bíróságot, és meghatározni az azon keresetekre vonatkozó eljárási szabályokat, amelyeket az uniós jogból eredő jogok védelmének biztosítása érdekében indítottak;

| B. | mivel ugyanezen ítélkezési gyakorlat szerint az eljárási szabályok tekintetében a nemzeti jog alkalmazása két fontos feltételtől függ: az uniós joggal kapcsolatos jogvitákra alkalmazott nemzeti eljárási szabályok nem lehetnek kedvezőtlenebbek azoknál, mint amelyek a hasonló belső jellegű keresetekre vonatkoznak (egyenértékűség elve), valamint nem lehetnek olyanok, hogy gyakorlatilag lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé tegyék az uniós jogrend által biztosított jogok és kötelezettségek érvényesítését (a tényleges érvényesülés elve); |
| --- | --- |

B.

mivel ugyanezen ítélkezési gyakorlat szerint az eljárási szabályok tekintetében a nemzeti jog alkalmazása két fontos feltételtől függ: az uniós joggal kapcsolatos jogvitákra alkalmazott nemzeti eljárási szabályok nem lehetnek kedvezőtlenebbek azoknál, mint amelyek a hasonló belső jellegű keresetekre vonatkoznak (egyenértékűség elve), valamint nem lehetnek olyanok, hogy gyakorlatilag lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé tegyék az uniós jogrend által biztosított jogok és kötelezettségek érvényesítését (a tényleges érvényesülés elve);

| C. | mivel az eljárási szabályokat harmonizáló uniós rendelkezések hiányában a tagállamok hatásköre az uniós jog által biztosított jogok érvényesítésére vonatkozó eljárási szabályok meghatározására nem terjed ki arra, hogy az uniós jog alkalmazhatóságának biztosítása érdekében a nemzeti jogrendbe új jogorvoslati lehetőségeket vezessenek be (10); |
| --- | --- |

C.

mivel az eljárási szabályokat harmonizáló uniós rendelkezések hiányában a tagállamok hatásköre az uniós jog által biztosított jogok érvényesítésére vonatkozó eljárási szabályok meghatározására nem terjed ki arra, hogy az uniós jog alkalmazhatóságának biztosítása érdekében a nemzeti jogrendbe új jogorvoslati lehetőségeket vezessenek be (10);

| D. | mivel az EUB állandó ítélkezési gyakorlata elősegíti az uniós jog által biztosított jogok érvényesítését a tagállami bíróságokkal való együttműködésben, és javítja az uniós jog állampolgárok és ezen nemzeti bíróságok általi megértését; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUB állandó ítélkezési gyakorlata elősegíti az uniós jog által biztosított jogok érvényesítését a tagállami bíróságokkal való együttműködésben, és javítja az uniós jog állampolgárok és ezen nemzeti bíróságok általi megértését;

A Charta

| E. | mivel a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog, amelyet a Charta 47. cikke és az EJEE 6. cikke is rögzít, a jogállamiság és a demokrácia tiszteletben tartásának egyik alapvető garanciáját képezik és elválaszthatatlanul kapcsolódnak a polgári eljárás egészéhez; |
| --- | --- |

E.

mivel a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog, amelyet a Charta 47. cikke és az EJEE 6. cikke is rögzít, a jogállamiság és a demokrácia tiszteletben tartásának egyik alapvető garanciáját képezik és elválaszthatatlanul kapcsolódnak a polgári eljárás egészéhez;

| F. | mivel annak ellenére, hogy a Charta 47. cikke kötelező erejű és az EJEE 6. cikke az uniós jog egyik általános elvének minősül, a polgári eljárásokban a tisztességes tárgyaláshoz való jog védelmének szintje, különösen a felperes igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre vonatkozó joga és az alperes védelemhez való joga közötti egyensúly nincs harmonizálva az Unióban; |
| --- | --- |

F.

mivel annak ellenére, hogy a Charta 47. cikke kötelező erejű és az EJEE 6. cikke az uniós jog egyik általános elvének minősül, a polgári eljárásokban a tisztességes tárgyaláshoz való jog védelmének szintje, különösen a felperes igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre vonatkozó joga és az alperes védelemhez való joga közötti egyensúly nincs harmonizálva az Unióban;

| G. | mivel ennek ellenére a tisztességes eljáráshoz való jogot mint alapjogot számos eljárásjogi tárgyú másodlagos uniós jogi aktus egészíti ki, többek között a kis értékű követelésekről szóló rendelet (11), a költségmentességről szóló irányelv (12), a kollektív jogorvoslatra vonatkozó ajánlás (13), a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló irányelv (14) és a versenyjogi kártérítésről szóló irányelv (15); |
| --- | --- |

G.

mivel ennek ellenére a tisztességes eljáráshoz való jogot mint alapjogot számos eljárásjogi tárgyú másodlagos uniós jogi aktus egészíti ki, többek között a kis értékű követelésekről szóló rendelet (11), a költségmentességről szóló irányelv (12), a kollektív jogorvoslatra vonatkozó ajánlás (13), a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló irányelv (14) és a versenyjogi kártérítésről szóló irányelv (15);

Uniós vívmányok a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén

| H. | mivel az uniós polgárok, különösen azok, akik határokat átlépve mozognak, jelenleg sokkal nagyobb valószínűséggel kerülnek kapcsolatba egy másik tagállam polgári eljárásjogi rendszereivel; |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós polgárok, különösen azok, akik határokat átlépve mozognak, jelenleg sokkal nagyobb valószínűséggel kerülnek kapcsolatba egy másik tagállam polgári eljárásjogi rendszereivel;

| I. | mivel az uniós szintű polgári eljárásjogi minimumszabályok az igazságszolgáltatási rendszerek eredményességének és hatékonyságának növelése révén hozzájárulhatnának a nemzeti eljárások korszerűsítéséhez, a vállalkozások egyenlő versenyfeltételeihez és a nagyobb gazdasági növekedéshez, eközben megkönnyítve a polgárok számára az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést az Unióban, továbbá elősegítve az alapvető szabadságok érvényesülését az Unióban; |
| --- | --- |

I.

mivel az uniós szintű polgári eljárásjogi minimumszabályok az igazságszolgáltatási rendszerek eredményességének és hatékonyságának növelése révén hozzájárulhatnának a nemzeti eljárások korszerűsítéséhez, a vállalkozások egyenlő versenyfeltételeihez és a nagyobb gazdasági növekedéshez, eközben megkönnyítve a polgárok számára az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést az Unióban, továbbá elősegítve az alapvető szabadságok érvényesülését az Unióban;

| J. | mivel az uniós jogalkotás egyre többet foglalkozik a polgári eljárásjogi kérdésekkel, nemcsak horizontálisan, mint az opcionális eszközök esetében (16), hanem ágazatspecifikus módon is, különféle szakpolitikai területeken belül, például a szellemi tulajdonjogok (17), a fogyasztóvédelem (18), vagy a közelmúltban a versenyjog (19) területén; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós jogalkotás egyre többet foglalkozik a polgári eljárásjogi kérdésekkel, nemcsak horizontálisan, mint az opcionális eszközök esetében (16), hanem ágazatspecifikus módon is, különféle szakpolitikai területeken belül, például a szellemi tulajdonjogok (17), a fogyasztóvédelem (18), vagy a közelmúltban a versenyjog (19) területén;

| K. | mivel az eljárásjogi szabályok uniós szintű harmonizációjának esetenkénti jellege újra meg többször is kritika tárgyát képezte, és az ágazatspecifikus uniós polgári eljárásjogi szabályok megjelenése veszélyezteti mind a tagállami szintű polgári eljárásjogi rendszerek, mind a különféle uniós jogszabályok közötti koherenciát; |
| --- | --- |

K.

mivel az eljárásjogi szabályok uniós szintű harmonizációjának esetenkénti jellege újra meg többször is kritika tárgyát képezte, és az ágazatspecifikus uniós polgári eljárásjogi szabályok megjelenése veszélyezteti mind a tagállami szintű polgári eljárásjogi rendszerek, mind a különféle uniós jogszabályok közötti koherenciát;

| L. | mivel a javasolt irányelv célja egy keretrendszer bevezetése a polgári igazságszolgáltatásra vonatkozóan, a meglévő polgári eljárásjogi uniós szabályok rendszerezésével és alkalmazási körének kiterjesztésével az uniós jog hatálya alá tartozó minden ügyre; |
| --- | --- |

L.

mivel a javasolt irányelv célja egy keretrendszer bevezetése a polgári igazságszolgáltatásra vonatkozóan, a meglévő polgári eljárásjogi uniós szabályok rendszerezésével és alkalmazási körének kiterjesztésével az uniós jog hatálya alá tartozó minden ügyre;

| M. | mivel a javasolt irányelv célja egy olyan, koordináltabb, koherensebb és szisztematikusabb megközelítés kialakításának elősegítése a polgári igazságszolgáltatási rendszerekkel kapcsolatban, amelyet nem korlátoznak az egyes országok határai, érdekei és erőforrásai; |
| --- | --- |

M.

mivel a javasolt irányelv célja egy olyan, koordináltabb, koherensebb és szisztematikusabb megközelítés kialakításának elősegítése a polgári igazságszolgáltatási rendszerekkel kapcsolatban, amelyet nem korlátoznak az egyes országok határai, érdekei és erőforrásai;

A javaslat jogalapja

| N. | mivel az EUSZ 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (1) bekezdése (a hatáskör-átruházás elve) értelmében az Unió csak akkor alkothat jogszabályokat egy adott területen, ha erre kifejezett hatáskörrel rendelkezik, továbbá ha ez megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének; |
| --- | --- |

N.

mivel az EUSZ 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (1) bekezdése (a hatáskör-átruházás elve) értelmében az Unió csak akkor alkothat jogszabályokat egy adott területen, ha erre kifejezett hatáskörrel rendelkezik, továbbá ha ez megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének;

| O. | mivel a Szerződés jelenlegi keretein belül a polgári eljárások harmonizálásának fő jogalapját az EUMSZ V. címe (A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség) teremti meg; |
| --- | --- |

O.

mivel a Szerződés jelenlegi keretein belül a polgári eljárások harmonizálásának fő jogalapját az EUMSZ V. címe (A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség) teremti meg;

| P. | mivel a Lisszaboni Szerződés is fenntartotta azt a követelményt, hogy uniós hatáskör fennállásához alá kell támasztani a határokon átnyúló jelleget, ami azt jelenti, hogy a polgári igazságszolgáltatás területén az Unió csak akkor léphet fel, ha egy ügyben olyan kapcsolódó elvek merülnek fel (pl. lakóhely, teljesítés helye stb.), amelyek legalább két különböző tagállamot érintenek; |
| --- | --- |

P.

mivel a Lisszaboni Szerződés is fenntartotta azt a követelményt, hogy uniós hatáskör fennállásához alá kell támasztani a határokon átnyúló jelleget, ami azt jelenti, hogy a polgári igazságszolgáltatás területén az Unió csak akkor léphet fel, ha egy ügyben olyan kapcsolódó elvek merülnek fel (pl. lakóhely, teljesítés helye stb.), amelyek legalább két különböző tagállamot érintenek;

| Q. | mivel az EUMSZ 114. cikkében foglalt általános rendelkezést a tagállamok olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése, korábban és most is jogalapként használják olyan ágazatspecifikus irányelvek széles körének elfogadására, amelyek a polgári eljárásjog bizonyos elemeit harmonizálják, ilyenek például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítéséről szóló irányelv és legutóbb az antitröszt szabályok megsértése miatti kártérítésről szóló irányelv; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EUMSZ 114. cikkében foglalt általános rendelkezést a tagállamok olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése, korábban és most is jogalapként használják olyan ágazatspecifikus irányelvek széles körének elfogadására, amelyek a polgári eljárásjog bizonyos elemeit harmonizálják, ilyenek például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítéséről szóló irányelv és legutóbb az antitröszt szabályok megsértése miatti kártérítésről szóló irányelv;

| R. | mivel az EUMSZ 67. cikkének (4) bekezdése értelmében az Uniónak meg kell könnyítenie az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, különösen a polgári ügyekben hozott bírósági és bíróságon kívüli határozatok kölcsönös elismerésének elve révén, amint azt az EUMSZ 81. cikke is példázza; |
| --- | --- |

R.

mivel az EUMSZ 67. cikkének (4) bekezdése értelmében az Uniónak meg kell könnyítenie az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, különösen a polgári ügyekben hozott bírósági és bíróságon kívüli határozatok kölcsönös elismerésének elve révén, amint azt az EUMSZ 81. cikke is példázza;

Kölcsönös bizalom az európai igazságügyi térségben

| S. | mivel a bírósági határozatok szabad mozgása összefonódik azzal az igénnyel, hogy kielégítő szintű kölcsönös bizalmat kell teremteni a különböző tagállamok igazságügyi hatóságai között, különösen az eljárási jogok védelmének szintje tekintetében; |
| --- | --- |

S.

mivel a bírósági határozatok szabad mozgása összefonódik azzal az igénnyel, hogy kielégítő szintű kölcsönös bizalmat kell teremteni a különböző tagállamok igazságügyi hatóságai között, különösen az eljárási jogok védelmének szintje tekintetében;

| T. | mivel a „kölcsönös bizalom” alatt ebben az összefüggésben azt a bizalmat kell érteni, amelyet a tagállamok tanúsítanak egymás jog- és igazságügyi rendszere iránt, és amelynek következtében tilos felülbírálni más államok és azok bíróságainak intézkedéseit; |
| --- | --- |

T.

mivel a „kölcsönös bizalom” alatt ebben az összefüggésben azt a bizalmat kell érteni, amelyet a tagállamok tanúsítanak egymás jog- és igazságügyi rendszere iránt, és amelynek következtében tilos felülbírálni más államok és azok bíróságainak intézkedéseit;

| U. | mivel a kölcsönös bizalom elve nagyobb jogbiztonságot teremt, és az uniós polgárok és vállalkozások számára megfelelő stabilitást és kiszámíthatóságot biztosít; |
| --- | --- |

U.

mivel a kölcsönös bizalom elve nagyobb jogbiztonságot teremt, és az uniós polgárok és vállalkozások számára megfelelő stabilitást és kiszámíthatóságot biztosít;

| V. | mivel az ítéletek kölcsönös elismerése elvének érvényesítése és tiszteletben tartása, valamint a jogszabályok közelítése megkönnyíti a hatóságok közötti együttműködést és az egyének jogainak jogi védelmét; |
| --- | --- |

V.

mivel az ítéletek kölcsönös elismerése elvének érvényesítése és tiszteletben tartása, valamint a jogszabályok közelítése megkönnyíti a hatóságok közötti együttműködést és az egyének jogainak jogi védelmét;

| W. | mivel egy alapelvek és szabályok alkotta közös minimumszabályokból álló ilyen rendszer a polgári eljárásjoggal kapcsolatos nemzeti szabályozások közelítésének első lépéséül szolgálna, megteremtve a perben álló felek alapvető jogai közötti egyensúlyt a tagállamok igazságszolgáltatási rendszerei iránti teljes körű kölcsönös bizalom kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

W.

mivel egy alapelvek és szabályok alkotta közös minimumszabályokból álló ilyen rendszer a polgári eljárásjoggal kapcsolatos nemzeti szabályozások közelítésének első lépéséül szolgálna, megteremtve a perben álló felek alapvető jogai közötti egyensúlyt a tagállamok igazságszolgáltatási rendszerei iránti teljes körű kölcsönös bizalom kialakítása érdekében;

| X. | mivel a kölcsönös bizalom biztosításához kívánatos és valóban szükséges, hogy létezzenek és érvényesüljenek olyan eljárási garanciák, amelyek gondoskodnak a polgári eljárások hatékonyságáról és eredményességéről és a felekkel szembeni egyenlő bánásmódról; |
| --- | --- |

X.

mivel a kölcsönös bizalom biztosításához kívánatos és valóban szükséges, hogy létezzenek és érvényesüljenek olyan eljárási garanciák, amelyek gondoskodnak a polgári eljárások hatékonyságáról és eredményességéről és a felekkel szembeni egyenlő bánásmódról;

| Y. | mivel a közös minimumszabályok ilyen rendszerének elfogadása a polgári eljárások minimális minőségi szintjét is meghatározná az egész Unióban, és ilyen módon nemcsak az igazságszolgáltatási rendszerek közötti kölcsönös bizalom megerősítéséhez járulna hozzá, hanem a belső piac működését is zökkenőmentesebbé tenné, mivel a becslések szerint a tagállamok közötti eljárási különbségek többek között kereskedelmi zavarokat okozhatnak és elriaszthatják a vállalkozásokat és a fogyasztókat a belső piacon érvényben lévő jogaik gyakorlásától; |
| --- | --- |

Y.

mivel a közös minimumszabályok ilyen rendszerének elfogadása a polgári eljárások minimális minőségi szintjét is meghatározná az egész Unióban, és ilyen módon nemcsak az igazságszolgáltatási rendszerek közötti kölcsönös bizalom megerősítéséhez járulna hozzá, hanem a belső piac működését is zökkenőmentesebbé tenné, mivel a becslések szerint a tagállamok közötti eljárási különbségek többek között kereskedelmi zavarokat okozhatnak és elriaszthatják a vállalkozásokat és a fogyasztókat a belső piacon érvényben lévő jogaik gyakorlásától;

Egyéb megfontolások

| Z. | mivel szükség van az Unióban az eljárási rendszerek egymáshoz való közelítésére; mivel a javasolt irányelv célja, hogy első lépésként szolgáljon a tagállamok polgári igazságszolgáltatási rendszereinek további harmonizációjának és közelítésének folyamatában, és hosszabb távon egy uniós polgári eljárásjogi kódex létrehozásában; |
| --- | --- |

Z.

mivel szükség van az Unióban az eljárási rendszerek egymáshoz való közelítésére; mivel a javasolt irányelv célja, hogy első lépésként szolgáljon a tagállamok polgári igazságszolgáltatási rendszereinek további harmonizációjának és közelítésének folyamatában, és hosszabb távon egy uniós polgári eljárásjogi kódex létrehozásában;

| AA. | mivel a javasolt irányelv sem a tagállamok igazságügyi szervezetrendszerét, sem pedig a polgári ügyek lefolytatásának alapvető jellemzőit nem érinti, viszont elősegíti a hatékonyabb nemzeti eljárási szabályokat; |
| --- | --- |

AA.

mivel a javasolt irányelv sem a tagállamok igazságügyi szervezetrendszerét, sem pedig a polgári ügyek lefolytatásának alapvető jellemzőit nem érinti, viszont elősegíti a hatékonyabb nemzeti eljárási szabályokat;

| AB. | mivel ezért rendkívül fontos olyan jogszabályt elfogadni és megfelelően végrehajtani, amely a polgári eljárásokra vonatkozó közös uniós minimumszabályok elfogadásáról rendelkezik; |
| --- | --- |

AB.

mivel ezért rendkívül fontos olyan jogszabályt elfogadni és megfelelően végrehajtani, amely a polgári eljárásokra vonatkozó közös uniós minimumszabályok elfogadásáról rendelkezik;

Az EUB ítélkezési gyakorlata a nemzeti eljárási autonómiáról és a hatékony bírói jogvédelemről

| 1. | megállapítja, hogy az EUB kulcsszerepet játszik az uniós polgári eljárásjog alapjainak lerakásában, miután kialakított egy felfogást azzal kapcsolatban, hogy a polgári eljárásjog milyen helyet foglal el az Unió jogrendszerében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli azonban, hogy jóllehet az EUB ítélkezési gyakorlata rögzített olyan polgári eljárásjogi szabályokat, amelyeket manapság elfogadnak az uniós eljárásjogi rendszer részeként, az EUB hozzájárulását végeredményben inkább szabályértelmezésnek, nem pedig szabályalkotásnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza ezért, hogy nagyon tanulságosak az EUB-nek a jogorvoslati és eljárási szabályok felülvizsgálatával kapcsolatos gazdag tapasztalatai, valamint az EUB által követett kompromisszumok és egymással versengő értékek, és ezeket figyelembe kell venni egy közös polgári eljárásjogi szabályokat tartalmazó jogi természetű horizontális jellegű keret bevezetése során; |
| --- | --- |

3.

A Charta

| 4. | hangsúlyozza, hogy a tisztességes eljárás és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés tekintetében fenn kell tartani és még jobban ki kell terjeszteni azokat az együttműködési hálózatokat és adatbázisokat, amelyek javítják az igazságügyi együttműködést és az információcserét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | örömmel üdvözli ezért az e-igazságügyi fejleményeket, különösen az Európai Igazságügyi Hálózat és az európai igazságügyi portál létrehozását, amelynek célja, hogy az igazságszolgáltatás területén az Unióban egyablakos rendszert alakítson ki; |
| --- | --- |

5.

Uniós vívmányok a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén

| 6. | felhívja a Bizottságot annak értékelésére is, hogy kell-e javasolni további intézkedéseket az uniós jog által biztosított jogok magánjogi jogérvényesítése horizontális megközelítésének konszolidálása és megerősítése érdekében, és a polgári eljárásokra vonatkozó itt javasolt közös minimumszabályok tekinthetők-e egy ilyen horizontális paradigma előmozdításának és garantálásának; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megismétli, hogy különösen fontos a statisztikai adatok szisztematikus gyűjtése a polgári igazságügyi együttműködés területén érvényben lévő uniós jogszabályok alkalmazásáról és azok működéséről; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felkéri ezzel kapcsolatban a Bizottságot annak értékelésére, hogy a további tagállami végrehajtási intézkedések hozzájárulhatnak-e az önálló uniós eljárások hatékony alkalmazásához, és úgy véli, hogy a Bizottságnak ebből a célból létre kell hoznia egy robusztus és szisztematikus felügyeleti rendszert; |
| --- | --- |

8.

A javaslat jogalapja

| 9. | megjegyzi, hogy az EUMSZ 114. cikkét (a belső piac harmonizálása) már számos eljárásjogi hatásokkal bíró uniós jogi aktus elfogadására használták; hogy az EUMSZ 114. cikkét, amely a tagállamok olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről rendelkezik, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése, régen és most is jogalapként használják olyan ágazatspecifikus irányelvek széles körének elfogadására, amelyek a polgári eljárások bizonyos elemeit harmonizálják, ilyen például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítéséről szóló irányelv; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi azonban, hogy az EUMSZ 81. cikke rendelkezik a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekkel kapcsolatos igazságügyi együttműködés keretében olyan intézkedések elfogadásáról, amelyek célja a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése, különösen, ha ez a belső piac megfelelő működéséhez szükséges; úgy véli ezért, hogy az EUMSZ 81. cikke képezi a javasolt jogszabály megfelelő jogalapját; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a „határokon átnyúló vonatkozású” fordulatot az EUMSZ 81. cikke (1) bekezdésének szövegében, amely a polgári igazságügyi együttműködésre vonatkozó intézkedések elfogadására vonatkozik, tágabban kell értelmezni, és ezért nem szabad a határokon átnyúló peres ügyek szinonimájaként felfogni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a „határokon átnyúló vonatkozású ügyek” fogalmának jelenlegi értelmezése meglehetősen szűk, és ez két szabálycsoport és a peres felek két kategóriájának létrejöttét eredményezte, ami további problémákhoz és szükségtelen összetettséghez vezethet; hangsúlyozza, hogy emiatt tágabb értelmezést kell elfogadni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a polgári eljárásokra vonatkozóan itt javasolt közös minimumszabályok még inkább növelnék a hatékonyságot, ha a tagállamok nemcsak az uniós jog hatálya alá tartozó ügyekre terjesztenék ki e szabályok alkalmazásának körét, hanem általában mind a határokon átnyúló, mind pedig a tisztán belső ügyekre is; |
| --- | --- |

13.

Kölcsönös bizalom az európai igazságügyi térségben

| 14. | megjegyzi, hogy az Unió európai igazságszolgáltatási térséggel kapcsolatos tevékenységei a polgári igazságszolgáltatás területén főként a joghatósággal, a perfüggőséggel és az ítéletek határokon átnyúló végrehajtásával kapcsolatos szabályok bevezetésére irányulnak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megismétli és hangsúlyozza, hogy az ítéletek szabad mozgása növelte a kölcsönös bizalmat a tagállamok igazságszolgáltatási rendszerei között, ezáltal fokozva a jogbiztonságot, továbbá kellő stabilitást és kiszámíthatóságot biztosítva az állampolgárok és az üzleti vállalkozások számára az Unión belül; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza e tekintetben, hogy a kölcsönös bizalom összetett kérdés, és hogy sok tényező játszik szerepet ennek a bizalomnak a felépítésében, például az igazságügyi oktatás, a határokon átnyúló igazságügyi együttműködés, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréje a bírák között; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi, hogy a kölcsönös bizalom fokozható többek között nem jogalkotási módszerek révén, például azzal, ha a bírók együttműködnek az Európai Igazságügyi Hálózat keretében, vagy képzéseken vesznek részt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli ezért az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat közgyűlése által 2016-ban elfogadott kilenc igazságügyi képzési alapelvet, amely közös alapot és keretet ad az európai bírói és igazságügyi képzési intézmények számára; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ennek ellenére azt állítja, hogy szigorúan jogi szempontból a kölcsönös bizalom legalapvetőbb előfeltétele, hogy a tagállamok igazságügyi szervei – a jogelmélet és a joggyakorlat szintjén is – úgy tekintsenek egymás eljárási szabályaira, hogy azok garantálják a polgári eljárások a tisztességességét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ezért rámutat, hogy a polgári eljárásokra vonatkozó szisztematikus uniós minimumszabályok átfogó horizontális irányelv formájában történő kidolgozása a kölcsönös bizalom erősödéséhez vezetne a tagállamok igazságügyi szervei között, és biztosítaná a polgári ügyekben irányadó alapvető eljárási jogok közös, egész Unióra kiterjedő kiegyensúlyozását, mélyebben gyökerező általános igazságérzetet, bizonyosságot és kiszámíthatóságot eredményezve szerte az Unióban; |
| --- | --- |

20.

A polgári eljárásokra vonatkozó közös minimumszabályok

| 21. | hangsúlyozza, hogy a hatékony polgári eljárásjogi rendszerek kritikus szerepet játszanak a jogállamiság és az Unió alapvető értékeinek fenntartásában; egyúttal a fenntartható beruházások, valamint a vállalkozás- és fogyasztóbarát környezet előfeltételét is képezik; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy akadályozhatja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, ha a határokon átnyúló vonatkozású jogvitákban nem kellően világosak a polgárokra, a fogyasztókra és a vállalkozásokra vonatkozó elévülési idők; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat annak értékelésére, hogy megvalósítható-e és kívánatos-e harmonizálni az említett elévülési időket a polgári eljárásokban; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megállapítja, hogy egyértelműen szükség van egy jogszabályra, amely a polgári eljárásokra vonatkozóan eljárási normákat határoz meg, és felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az Európa Tanács által a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésen alapuló térség megvalósítása terén elfogadott Stockholmi Program végrehajtására vonatkozó cselekvési terv megvalósítását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | az EUMSZ 225. cikke alapján felkéri ezért a Bizottságot, hogy az EUMSZ 81. cikkének (2) bekezdése alapján 2018. június 30-ig nyújtson be a közös polgári eljárásjogi minimumszabályokról szóló jogi aktusra vonatkozó javaslatot a mellékletben foglalt ajánlások alapján; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megerősíti, hogy az ezen állásfoglaláshoz csatolt ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy a kért javaslatnak nem lesznek pénzügyi vonatkozásai, mivel a polgári eljárásokra vonatkozó minimumszabályok bevezetése méretgazdaságossághoz fog vezetni azzal, hogy csökkenti a peres felek és képviselőik költségeit, akiknek nem kell majd megismerkedniük egy másik ország polgári eljárásrendjével; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a csatolt ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  PE 572.853, 2015. december.

(2)  PE 581.385, 2016. június.

(3)  PE 559.499, 2015. június.

(4)  PE 556.971, 2016. június.

(5)  Uniform Law Review, 2004(4).

(6)  M. Storme: Study on the approximation of the laws and rules of the Member States concerning certain aspects of the procedure for civil litigation, (Tanulmány a tagállami jogszabályok és előírások közelítéséről a polgári peres eljárások bizonyos aspektusai tekintetében), (Final Report, Dordrecht, 1994).

(7)  Lásd többek között az 1976. december 16-iComet BV kontra Produktschap voor Siergewassen ítéletet, C-45/76, ECLI:EU:C:1976:191, és az 1986. május 15-iMarguerite Johnston kontra Chief Constable of the Royal Ulster Constabulary ítéletet, C-222/84, ECLI:EU:C:1986:206.

(8)  Az interneten itt érhető el: http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_EN.pdf

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0276.

(10)  Lásd többek között a 2007. március 13-iUnibet (London) Ltd and Unibet (International) Ltd kontra Justitiekanslern ítéletet, C-432/05, ECLI:EU:C:2007:163.

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 861/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről (HL L 199., 2007.7.31., 1. o.).

(12)  A Tanács 2003/8/EK irányelve (2003. január 27.) a határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok megállapításáról (HL L 26., 2003.1.31., 41. o.).

(13)  A Bizottság ajánlása (2013. június 11.) az uniós jog által biztosított jogok megsértése tekintetében a jogsértés megszüntetésére és kártérítésre irányuló tagállami kollektív jogorvoslati mechanizmusok közös elveiről, (HL L 201., 2013.7.26., 60. o.).

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/22/EK irányelve (2009. április 23.) a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról (HL L 110., 2009.5.1., 30. o.).

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/104/EU irányelve (2014. november 26.) a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, nemzeti jog szerinti kártérítési keresetekre irányadó egyes szabályokról (HL L 349., 2014.12.5., 1. o.).

(16)  Lásd például a kis értékű követelések európai eljárásáról szóló rendeletet (lásd fentebb a G. preambulumbekezdés második lábjegyzetét) és az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés eljárásának létrehozásáról szóló rendeletet (polgári és kereskedelmi ügyekben a tagállamközi követelésbehajtás megkönnyítése érdekében az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés eljárásának létrehozásáról szóló, 2014. május 15-i 655/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 189., 2014.6.27., 59. o.)).

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/48/EK irányelve (2004. április 29.) a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről (HL L 157., 2004.4.30., 45. o.).

(18)  Lásd fentebb a G. preambulumbekezdés negyedik lábjegyzetét.

(19)  Lásd fentebb a G preambulumbekezdés ötödik lábjegyzetét.

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AJÁNLÁSOK A KÖZÖS EURÓPAI UNIÓS POLGÁRI ELJÁRÁSJOGI MINIMUMSZABÁLYOKRÓL SZÓLÓ EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI IRÁNYELV KIDOLGOZÁSA ÉRDEKÉBEN

A.   A KÉRT JAVASLAT ALAPELVEI ÉS CÉLKITŰZÉSEI

| 1. | Az Unióban a bíróságok előtti jogérvényesítésre jelentős részben továbbra is a tagállami eljárási szabályok és gyakorlatok vonatkoznak. A tagállami bíróságok egyben uniós bíróságok is. Ebből következik, hogy az előttük lefolytatott eljárásokban biztosítani kell a tisztességes, igazságos és hatékony eljárást és az uniós jog eredményes alkalmazását. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A polgári ügyekben hozott ítéletek kölcsönös elismerése elvének megvalósítása növelte a tagállamok bizalmát egymás polgári igazságszolgáltatási rendszere iránt, a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése pedig megkönnyítheti a hatóságok közötti együttműködést és az egyének jogainak bírói védelmét. A kölcsönös bizalom foka nagymértékben függ számos tényezőtől, így többek között az olyan mechanizmusoktól, amelyek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés garantálása mellett védik a keresetet benyújtó fél vagy az alperes jogait. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Annak ellenére, hogy minden tagállam részes fele az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezménynek (a továbbiakban: EJEE), a tapasztalatok szerint önmagában ez a tény nem minden esetben alapozza meg a más tagállamok igazságszolgáltatási rendszere iránti kellő mértékű bizalmat. A tagállamok nemzeti polgári eljárási szabályai között jelentősek az eltérések, gyakran egyes alapvető eljárási elvek és garanciák szempontjából is, ezért fennáll annak kockázata, hogy ez hátráltatja az igazságügyi hatóságok közötti kölcsönös bizalmat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ezért az uniós polgárok alapvető jogainak és szabadságainak védelme és a nemzeti eljárások korszerűsítésének elősegítése érdekében, továbbá azzal a céllal, hogy garantálni lehessen az egyenlő versenyfeltételeket a vállalkozások számára, és fokozott növekedést lehessen biztosítani a hatékony és eredményes jogrendszerek segítségével, el kell fogadni egy olyan irányelvet, amely továbbfejleszti a Chartában és az EJEE-ben lefektetett minimumkövetelményeket. Egy ilyen javaslat megfelelő jogalapja az EUMSZ 81. cikkének (2) bekezdése, amely a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén elfogadott intézkedésekre vonatkozik. Az irányelvet a rendes jogalkotási eljárásban kell elfogadni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A polgári eljárásokra vonatkozó közös minimumszabályok szilárd alapot kínálnak a tagállami jogszabályok közelítéséhez és továbbfejlesztéséhez, figyelemmel a tagállamok számára az új polgári eljárásjogi szabályok kidolgozása során biztosított rugalmasságra, ugyanakkor tükrözik a polgári igazságszolgáltatási gyakorlat alapelveiről kialakult általános konszenzust. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A közös minimumkövetelmények eredményeként erősödnie kell a tagállamok polgári igazságszolgáltatási rendszereibe vetett bizalomnak, ennek következtében pedig a kölcsönös bizalom légkörében várhatóan hatékonyabb, gyorsabb és rugalmasabb igazságügyi együttműködés alakul ki. Az ilyen közös minimumszabályoknak meg kell szüntetniük a polgárok szabad mozgása előtti akadályokat is a tagállamok területének egészén, ezzel biztosítva, hogy különösen a külföldre utazó polgárok ne vonakodjanak attól, hogy kapcsolatba kerüljenek más tagállamok polgári eljárási rendszerével. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A javasolt irányelvnek nem az a célja, hogy teljes egészében felváltsa a tagállami polgári eljárásjogi rendszereket. A célja az, hogy a tagállami sajátosságok, illetve a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog mint az igazságszolgáltatáshoz tényleges és hatékony hozzáférést biztosító alapvető jog tiszteletben tartása mellett közös minimumszabályokat hozzon létre a tagállamok polgári eljárásainak működéséről és lefolytatásáról az uniós jog hatálya alá tartozó összes ügyben. Az is célja továbbá, hogy alapul szolgáljon a tagállami polgári eljárásjogi rendszerek közelítésének fokozatos elmélyítéséhez. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A javaslat nem érinti a bíróságok szervezetének, illetve a bírók kinevezésének szabályaira vonatkozó tagállami rendelkezéseket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A jelenlegi javaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság alapelveinek, mivel a tagállamok önállóan nem alkothatnak minimumszabályokat a polgári eljárásokra vonatkozóan, és a javaslat csak annyit tartalmaz, ami feltétlenül szükséges az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és a kölcsönös bizalom biztosításához az Unióban. |
| --- | --- |

9.

B.   A KÉRT JAVASLAT SZÖVEGE

Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a közös európai uniós polgári eljárásjogi minimumszabályokról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament Európai Bizottsághoz intézett kérésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az Unió célul tűzte ki, hogy fenntart és továbbfejleszt egy szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. E térség fokozatos kialakítása érdekében az Unió intézkedéseket fogad el a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben való igazságügyi együttműködésre vonatkozóan, különösen, ha ez a belső piac megfelelő működéséhez szükséges. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió célul tűzte ki, hogy fenntart és továbbfejleszt egy szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. E térség fokozatos kialakítása érdekében az Unió intézkedéseket fogad el a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben való igazságügyi együttműködésre vonatkozóan, különösen, ha ez a belső piac megfelelő működéséhez szükséges.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (2) bekezdése értelmében ezek az intézkedések többek között a következők biztosítására irányulhatnak: a határozatok tagállamok közötti kölcsönös elismerése és végrehajtása, az iratok határokon túlra történő kézbesítése, együttműködés a bizonyításfelvétel terén, az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés, a polgári eljárások zökkenőmentes lefolytatását gátló akadályok megszüntetése, szükség esetén a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárásjogi szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (2) bekezdése értelmében ezek az intézkedések többek között a következők biztosítására irányulhatnak: a határozatok tagállamok közötti kölcsönös elismerése és végrehajtása, az iratok határokon túlra történő kézbesítése, együttműködés a bizonyításfelvétel terén, az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés, a polgári eljárások zökkenőmentes lefolytatását gátló akadályok megszüntetése, szükség esetén a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárásjogi szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával.

| (3) | Az Európai Tanács 1999. október 15–16-i tamperei ülésének elnökségi következtetéseivel – és különösen annak 33. pontjával – összhangban, az ítéletek és egyéb igazságügyi határozatok fokozott kölcsönös elismerése, valamint a jogszabályok szükséges közelítése megkönnyítené az illetékes hatóságok közötti együttműködést és az egyének jogainak bírói védelmét. A kölcsönös elismerés elvének ezért az Unióban a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés sarokkövévé kell válnia. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 1999. október 15–16-i tamperei ülésének elnökségi következtetéseivel – és különösen annak 33. pontjával – összhangban, az ítéletek és egyéb igazságügyi határozatok fokozott kölcsönös elismerése, valamint a jogszabályok szükséges közelítése megkönnyítené az illetékes hatóságok közötti együttműködést és az egyének jogainak bírói védelmét. A kölcsönös elismerés elvének ezért az Unióban a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés sarokkövévé kell válnia.

| (4) | Az Európa Tanács által a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésen alapuló térség megvalósítása terén elfogadott Stockholmi Program végrehajtására vonatkozó bizottsági cselekvési terv szerint az európai igazságügyi térség és az egységes piac megfelelő működése a kölcsönös elismerés alapvető elvére épül, amely viszont arra a feltevésre épül, hogy a tagállamok megbíznak egymás igazságszolgáltatási rendszerében. Ez az alapelv csak a bírák, a gyakorló jogászok, a vállalkozások és a polgárok közötti kölcsönös bizalom megléte alapján érvényesülhet hatékonyan. Ennek a bizalomnak a mértéke számos tényezőtől függ, így többek között a polgári eljárásokban a felek eljárási jogainak védelmére szolgáló mechanizmusok meglététől. Ezért ezen elv alkalmazásának garantálásához szükség van közös minimumszabályokra, amelyek megerősítik a tisztességes eljáráshoz való jogot és az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságát, és hozzájárulnak a végrehajtási rendszerek hatékonyságához. |
| --- | --- |

(4)

Az Európa Tanács által a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésen alapuló térség megvalósítása terén elfogadott Stockholmi Program végrehajtására vonatkozó bizottsági cselekvési terv szerint az európai igazságügyi térség és az egységes piac megfelelő működése a kölcsönös elismerés alapvető elvére épül, amely viszont arra a feltevésre épül, hogy a tagállamok megbíznak egymás igazságszolgáltatási rendszerében. Ez az alapelv csak a bírák, a gyakorló jogászok, a vállalkozások és a polgárok közötti kölcsönös bizalom megléte alapján érvényesülhet hatékonyan. Ennek a bizalomnak a mértéke számos tényezőtől függ, így többek között a polgári eljárásokban a felek eljárási jogainak védelmére szolgáló mechanizmusok meglététől. Ezért ezen elv alkalmazásának garantálásához szükség van közös minimumszabályokra, amelyek megerősítik a tisztességes eljáráshoz való jogot és az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságát, és hozzájárulnak a végrehajtási rendszerek hatékonyságához.

| (5) | Ennek az irányelvnek a felek eljárási jogainak védelméről szóló minimális szabályok létrehozása révén, továbbá azáltal hogy megkönnyíti az állampolgárok hozzáférését az igazságszolgáltatáshoz, meg kell erősítenie a tagállamoknak a többi tagállam polgári igazságszolgáltatási rendszerébe vetett bizalmát, és ezáltal hozzájárulhat egy alapvető jogi kultúra előmozdításához az Unióban, továbbá a belső piac hatékonyabbá tételéhez, egyszersmind fenntartva az Unió alapvető szabadságait azzal, hogy az Unió egész területén mélyebben gyökerező általános igazságérzetet, jogbiztonságot és kiszámíthatóságot teremt. |
| --- | --- |

(5)

Ennek az irányelvnek a felek eljárási jogainak védelméről szóló minimális szabályok létrehozása révén, továbbá azáltal hogy megkönnyíti az állampolgárok hozzáférését az igazságszolgáltatáshoz, meg kell erősítenie a tagállamoknak a többi tagállam polgári igazságszolgáltatási rendszerébe vetett bizalmát, és ezáltal hozzájárulhat egy alapvető jogi kultúra előmozdításához az Unióban, továbbá a belső piac hatékonyabbá tételéhez, egyszersmind fenntartva az Unió alapvető szabadságait azzal, hogy az Unió egész területén mélyebben gyökerező általános igazságérzetet, jogbiztonságot és kiszámíthatóságot teremt.

| (6) | Ezen irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben, ide számítva azokat is, amelyek az uniós jogban garantált jogok és szabadságok megsértéséből fakadnak. Amikor ezen irányelv az uniós jog által biztosított jogok megsértését említi, ez minden olyan helyzetet magában foglal, amelyben az uniós szinten megállapított szabályok megsértése természetes vagy jogi személyeknek sérelmet okoz vagy valószínűsíthetően okozhat. Semmi sem tiltja, hogy a tagállamok tisztán belső polgári igazságszolgáltatási ügyekben is alkalmazzák ezen irányelv rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(6)

Ezen irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben, ide számítva azokat is, amelyek az uniós jogban garantált jogok és szabadságok megsértéséből fakadnak. Amikor ezen irányelv az uniós jog által biztosított jogok megsértését említi, ez minden olyan helyzetet magában foglal, amelyben az uniós szinten megállapított szabályok megsértése természetes vagy jogi személyeknek sérelmet okoz vagy valószínűsíthetően okozhat. Semmi sem tiltja, hogy a tagállamok tisztán belső polgári igazságszolgáltatási ügyekben is alkalmazzák ezen irányelv rendelkezéseit.

| (7) | Az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-i európai egyezménynek valamennyi tagállam szerződő fele. Az ezen irányelvben említett ügyeket az egyezménnyel összhangban kell kezelni, különös tekintettel a tisztességes tárgyaláshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogra. |
| --- | --- |

(7)

Az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-i európai egyezménynek valamennyi tagállam szerződő fele. Az ezen irányelvben említett ügyeket az egyezménnyel összhangban kell kezelni, különös tekintettel a tisztességes tárgyaláshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jogra.

| (8) | Ez az irányelv a polgári eljárásokra vonatkozó közös minimumszabályok alkalmazásának előmozdítására törekszik annak érdekében, hogy az Unióban biztosítsa az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést. Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés általánosan elismert jogát az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 47. cikke is megerősíti. |
| --- | --- |

(8)

Ez az irányelv a polgári eljárásokra vonatkozó közös minimumszabályok alkalmazásának előmozdítására törekszik annak érdekében, hogy az Unióban biztosítsa az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést. Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés általánosan elismert jogát az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 47. cikke is megerősíti.

| (9) | A polgári eljárásokat tovább kell fejleszteni az igazságszolgáltatás terén rendelkezésre álló technológiai fejlesztések és a bíróságok rendelkezésére álló új eszközök kiaknázásával, amely fejlesztések és eszközök segíthetnek megoldást találni a földrajzi távolságra és annak az eljárás költségeire és hosszára gyakorolt hatására. A perköltségek és az eljárás időtartamának további csökkentése érdekében még jobban ösztönözni kell a feleket és a bíróságokat a korszerű kommunikációs technológiák igénybevételére. |
| --- | --- |

(9)

A polgári eljárásokat tovább kell fejleszteni az igazságszolgáltatás terén rendelkezésre álló technológiai fejlesztések és a bíróságok rendelkezésére álló új eszközök kiaknázásával, amely fejlesztések és eszközök segíthetnek megoldást találni a földrajzi távolságra és annak az eljárás költségeire és hosszára gyakorolt hatására. A perköltségek és az eljárás időtartamának további csökkentése érdekében még jobban ösztönözni kell a feleket és a bíróságokat a korszerű kommunikációs technológiák igénybevételére.

| (10) | Annak érdekében, hogy a személyek meghallgatása a bíróságon való személyes megjelenésük nélkül is lehetséges legyen, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a tárgyalásokat, valamint a tanúk, szakértők és felek meghallgatása útján történő bizonyításfelvételt a megfelelő távközlési eszközök igénybevételével le lehessen folytatni, kivéve, ha az ügy sajátos körülményeiből adódóan az ilyen technológia igénybevétele nem lenne megfelelő az eljárás tisztességes lefolytatása szempontjából. Ez a rendelkezés nem érinti az 1206/2001/EK tanácsi rendeletet (1). |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a személyek meghallgatása a bíróságon való személyes megjelenésük nélkül is lehetséges legyen, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a tárgyalásokat, valamint a tanúk, szakértők és felek meghallgatása útján történő bizonyításfelvételt a megfelelő távközlési eszközök igénybevételével le lehessen folytatni, kivéve, ha az ügy sajátos körülményeiből adódóan az ilyen technológia igénybevétele nem lenne megfelelő az eljárás tisztességes lefolytatása szempontjából. Ez a rendelkezés nem érinti az 1206/2001/EK tanácsi rendeletet (1).

| (11) | A tagállamok bíróságai számára lehetővé kell tenni, hogy szakértők véleményére támaszkodjanak technikai, jogi vagy más bizonyítási kérdésekben. Azoknak az eseteknek a kivételével, amikor kényszerintézkedésekre van szükség, a szolgáltatásnyújtás szabadságával és a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban a tagállam bírái számára lehetővé kell tenni, hogy valamely másik tagállamban elvégzendő vizsgálatok lefolytatása céljából szakértőket rendeljenek ki, anélkül hogy eljárásukhoz előzetes engedélyre lenne szükség. Az igazságügyi szakértői munka megkönnyítése érdekében és figyelemmel azokra a korlátozásokra, amelyek a tagállamban a megfelelő szakértelemmel rendelkező szakértő kirendelésével kapcsolatosak – például az eset technikai bonyolultsága, vagy a szakértő és a felek közötti közvetlen vagy közvetett kapcsolatok fennállása miatt –, létre kell hozni egy európai nyilvántartást az összes nemzeti szakértői jegyzék alapján, amelyet az európai igazságügyi portál részeként naprakész állapotban kell tartani. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok bíróságai számára lehetővé kell tenni, hogy szakértők véleményére támaszkodjanak technikai, jogi vagy más bizonyítási kérdésekben. Azoknak az eseteknek a kivételével, amikor kényszerintézkedésekre van szükség, a szolgáltatásnyújtás szabadságával és a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban a tagállam bírái számára lehetővé kell tenni, hogy valamely másik tagállamban elvégzendő vizsgálatok lefolytatása céljából szakértőket rendeljenek ki, anélkül hogy eljárásukhoz előzetes engedélyre lenne szükség. Az igazságügyi szakértői munka megkönnyítése érdekében és figyelemmel azokra a korlátozásokra, amelyek a tagállamban a megfelelő szakértelemmel rendelkező szakértő kirendelésével kapcsolatosak – például az eset technikai bonyolultsága, vagy a szakértő és a felek közötti közvetlen vagy közvetett kapcsolatok fennállása miatt –, létre kell hozni egy európai nyilvántartást az összes nemzeti szakértői jegyzék alapján, amelyet az európai igazságügyi portál részeként naprakész állapotban kell tartani.

| (12) | Az ideiglenes és a biztosítási intézkedések tekintetében megfelelő egyensúlyt kell biztosítani a felperesnek az ideiglenes védelem megadására vonatkozó érdeke, illetve az alperes azon érdeke között, hogy megakadályozzák az említett védelemmel való visszaélést. Amennyiben ideiglenes intézkedést kérnek az ítélet meghozatala előtt, annak a bíróságnak, amelyhez a kérelmet benyújtották, a kérelmező által benyújtott bizonyítékok alapján meg kell győződnie arról, hogy a felperesnek jók az esélyei arra, hogy a bíróság érdemben helyt fog adni az alperessel szembeni követelésének. A feleperestől meg kell továbbá követelni, hogy a bíróság számára minden helyzetben elfogadhatóan bizonyítani tudja, hogy sürgős szüksége van a bírói védelemre, és hogy az ideiglenes intézkedések nélkül az érvényben lévő vagy a jövőbeni ítélet végrehajtását megakadályozhatják, vagy lényegesen nehezebbé válna. |
| --- | --- |

(12)

Az ideiglenes és a biztosítási intézkedések tekintetében megfelelő egyensúlyt kell biztosítani a felperesnek az ideiglenes védelem megadására vonatkozó érdeke, illetve az alperes azon érdeke között, hogy megakadályozzák az említett védelemmel való visszaélést. Amennyiben ideiglenes intézkedést kérnek az ítélet meghozatala előtt, annak a bíróságnak, amelyhez a kérelmet benyújtották, a kérelmező által benyújtott bizonyítékok alapján meg kell győződnie arról, hogy a felperesnek jók az esélyei arra, hogy a bíróság érdemben helyt fog adni az alperessel szembeni követelésének. A feleperestől meg kell továbbá követelni, hogy a bíróság számára minden helyzetben elfogadhatóan bizonyítani tudja, hogy sürgős szüksége van a bírói védelemre, és hogy az ideiglenes intézkedések nélkül az érvényben lévő vagy a jövőbeni ítélet végrehajtását megakadályozhatják, vagy lényegesen nehezebbé válna.

| (13) | Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítésére vonatkozó, uniós jogszabályokban foglalt különös rendelkezéseket, különös tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2004/48/EK irányelvében (2) szereplő rendelkezésekre. Nem érintik továbbá a határokon átnyúló adósságok behajtására vonatkozó különös rendelkezéseket, amelyeket az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés tartalmaz (3). |
| --- | --- |

(13)

Ezen irányelv rendelkezései nem érintik a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítésére vonatkozó, uniós jogszabályokban foglalt különös rendelkezéseket, különös tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2004/48/EK irányelvében (2) szereplő rendelkezésekre. Nem érintik továbbá a határokon átnyúló adósságok behajtására vonatkozó különös rendelkezéseket, amelyeket az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés tartalmaz (3).

| (14) | A bíróságoknak kulcsszerepet kell kapniuk mindegyik fél jogainak és érdekeinek védelmében, valamint a polgári eljárások hatékony és eredményes lebonyolításában. |
| --- | --- |

(14)

A bíróságoknak kulcsszerepet kell kapniuk mindegyik fél jogainak és érdekeinek védelmében, valamint a polgári eljárások hatékony és eredményes lebonyolításában.

| (15) | A tisztességes eljárás, az igazságszolgáltatáshoz való jobb hozzáférés és a kölcsönös bizalom biztosításának célja – az Unió a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítására irányuló politikájának részeként – magában kell, hogy foglalja a bírósági és a bíróságon kívüli vitarendezési módszerekhez való hozzáférést is. Annak érdekében, hogy a feleket a közvetítés igénybevételére ösztönözzék, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az elévülésre vonatkozó szabályaik ne akadályozzák meg a feleket abban, hogy bírósághoz vagy választottbírósághoz forduljanak, ha közvetítési kísérletük sikertelennek bizonyul. |
| --- | --- |

(15)

A tisztességes eljárás, az igazságszolgáltatáshoz való jobb hozzáférés és a kölcsönös bizalom biztosításának célja – az Unió a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítására irányuló politikájának részeként – magában kell, hogy foglalja a bírósági és a bíróságon kívüli vitarendezési módszerekhez való hozzáférést is. Annak érdekében, hogy a feleket a közvetítés igénybevételére ösztönözzék, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az elévülésre vonatkozó szabályaik ne akadályozzák meg a feleket abban, hogy bírósághoz vagy választottbírósághoz forduljanak, ha közvetítési kísérletük sikertelennek bizonyul.

| (16) | A polgári eljárásjogi szabályok, és különösen az iratok kézbesítésére irányadó szabályok tekintetében a tagállamok között fennálló különbségek miatt meg kell határozni az uniós jog hatálya alá tartozó polgári eljárásokra vonatkozó minimumszabályokat. Mindenképpen elsőbbséget kell biztosítani azoknak a kézbesítési módszereknek, amelyek biztosítják a kézbesített dokumentumok azonnali és biztonságos átvételét, amelyet átvételi elismervénnyel kell igazolni. Ezért széles körben ösztönözni kell a modern kommunikációs technológiák használatát. A felek számára kézbesítendő iratok esetében az elektronikus kézbesítést azonos értékűnek kell elismerni a postai kézbesítéssel. A rendelkezésre álló elektronikus eszközöknek biztosítaniuk kell azt, hogy az átvett iratok és egyéb írásbeli kommunikáció tartalma helyesen és megbízhatóan tükrözze az így továbbított iratok és egyéb írásbeli kommunikáció tartalmát, valamint hogy az átvétel elismerése céljára alkalmazott módszer igazolja a címzett általi átvétel tényét és időpontját. |
| --- | --- |

(16)

A polgári eljárásjogi szabályok, és különösen az iratok kézbesítésére irányadó szabályok tekintetében a tagállamok között fennálló különbségek miatt meg kell határozni az uniós jog hatálya alá tartozó polgári eljárásokra vonatkozó minimumszabályokat. Mindenképpen elsőbbséget kell biztosítani azoknak a kézbesítési módszereknek, amelyek biztosítják a kézbesített dokumentumok azonnali és biztonságos átvételét, amelyet átvételi elismervénnyel kell igazolni. Ezért széles körben ösztönözni kell a modern kommunikációs technológiák használatát. A felek számára kézbesítendő iratok esetében az elektronikus kézbesítést azonos értékűnek kell elismerni a postai kézbesítéssel. A rendelkezésre álló elektronikus eszközöknek biztosítaniuk kell azt, hogy az átvett iratok és egyéb írásbeli kommunikáció tartalma helyesen és megbízhatóan tükrözze az így továbbított iratok és egyéb írásbeli kommunikáció tartalmát, valamint hogy az átvétel elismerése céljára alkalmazott módszer igazolja a címzett általi átvétel tényét és időpontját.

| (17) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a polgári eljárásokban a feleknek jogukban álljon jogi képviselőt választani. Határokon átnyúló jogviták esetén a felek számára biztosítani kell a jogot a származási országukban az ügyvéd általi előzetes tanácsadásra, és az eljárás lefolytató befogadó országban egy másik ügyvéd általi tanácsadásra. A felek és az ügyvédeik közötti kommunikáció titkossága alapvető fontosságú a tisztességes eljáráshoz való jog gyakorlásának biztosítása szempontjából. A tagállamoknak ezért tiszteletben kell tartaniuk az ügyvéd és a felek közötti találkozók és a kommunikáció egyéb formáinak titkosságát, amelyekre az ezen irányelv szerint biztosított ügyvédhez való jog alapján kerül sor. A felek számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelv értelmében számukra biztosított valamely jogról lemondjanak, amennyiben tájékoztatást kaptak az adott jogról való lemondás lehetséges következményeiről. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a polgári eljárásokban a feleknek jogukban álljon jogi képviselőt választani. Határokon átnyúló jogviták esetén a felek számára biztosítani kell a jogot a származási országukban az ügyvéd általi előzetes tanácsadásra, és az eljárás lefolytató befogadó országban egy másik ügyvéd általi tanácsadásra. A felek és az ügyvédeik közötti kommunikáció titkossága alapvető fontosságú a tisztességes eljáráshoz való jog gyakorlásának biztosítása szempontjából. A tagállamoknak ezért tiszteletben kell tartaniuk az ügyvéd és a felek közötti találkozók és a kommunikáció egyéb formáinak titkosságát, amelyekre az ezen irányelv szerint biztosított ügyvédhez való jog alapján kerül sor. A felek számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelv értelmében számukra biztosított valamely jogról lemondjanak, amennyiben tájékoztatást kaptak az adott jogról való lemondás lehetséges következményeiről.

| (18) | Az eljárási illeték megfizetését lehetővé kell tenni oly módon is, hogy a követelést érvényesítő félnek ne kelljen az eljáró bíróság helye szerinti tagállamba utaznia, vagy ebből a célból ügyvédet fogadnia. Annak biztosítása érdekében, hogy a követelést érvényesítő felek ténylegesen hozzáférjenek az eljárásokhoz, a tagállamoknak fel kell ajánlaniuk legalább egy távolról történő fizetési módot azok közül, amelyekről ezen irányelv rendelkezik. Az eljárási illetékekkel és a fizetési módokkal, valamint a tagállamokban nyújtandó gyakorlati segítség biztosítása terén illetékes hatóságokkal és szervezetekkel kapcsolatos információkat átláthatóvá és az interneten könnyen hozzáférhetővé kell tenni a megfelelő tagállami weboldalakon. |
| --- | --- |

(18)

Az eljárási illeték megfizetését lehetővé kell tenni oly módon is, hogy a követelést érvényesítő félnek ne kelljen az eljáró bíróság helye szerinti tagállamba utaznia, vagy ebből a célból ügyvédet fogadnia. Annak biztosítása érdekében, hogy a követelést érvényesítő felek ténylegesen hozzáférjenek az eljárásokhoz, a tagállamoknak fel kell ajánlaniuk legalább egy távolról történő fizetési módot azok közül, amelyekről ezen irányelv rendelkezik. Az eljárási illetékekkel és a fizetési módokkal, valamint a tagállamokban nyújtandó gyakorlati segítség biztosítása terén illetékes hatóságokkal és szervezetekkel kapcsolatos információkat átláthatóvá és az interneten könnyen hozzáférhetővé kell tenni a megfelelő tagállami weboldalakon.

| (19) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell a költségmentességhez való alapvető jog tiszteletben tartásáról, amelyről a Charta 47. cikkének harmadik bekezdése rendelkezik. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó polgári jogvitákban érintett minden természetes vagy jogi személy részére, függetlenül attól, hogy felperesként vagy alperesként jár el, még akkor is lehetővé kell tenni jogai bíróság előtti érvényesítését, ha személyes pénzügyi helyzete lehetetlenné teszi számára az eljárási költségek viselését. A költségmentességnek ki kell terjednie a bírósági eljárás megkezdését megelőző, a jogvita egyezséggel történő lezárására irányuló tanácsadásra, az ügy bíróság elé vitelében nyújtott segítségre, a bíróság előtti képviseletre, és az eljárás költségével kapcsolatos könnyítésre. Ez a rendelkezés nem érinti a 2003/8/EK tanácsi irányelv (4) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell a költségmentességhez való alapvető jog tiszteletben tartásáról, amelyről a Charta 47. cikkének harmadik bekezdése rendelkezik. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó polgári jogvitákban érintett minden természetes vagy jogi személy részére, függetlenül attól, hogy felperesként vagy alperesként jár el, még akkor is lehetővé kell tenni jogai bíróság előtti érvényesítését, ha személyes pénzügyi helyzete lehetetlenné teszi számára az eljárási költségek viselését. A költségmentességnek ki kell terjednie a bírósági eljárás megkezdését megelőző, a jogvita egyezséggel történő lezárására irányuló tanácsadásra, az ügy bíróság elé vitelében nyújtott segítségre, a bíróság előtti képviseletre, és az eljárás költségével kapcsolatos könnyítésre. Ez a rendelkezés nem érinti a 2003/8/EK tanácsi irányelv (4) rendelkezéseit.

| (20) | A szubszidiaritást, az arányosságot és a bírói függetlenséget teljes mértékben tiszteletben tartó európai igazságszolgáltatási kultúra létrehozása központi jelentőségű az európai igazságügyi térség hatékony működéséhez. E folyamat alapvető eleme az igazságügyi képzés, amelynek célja, hogy megerősítse a tagállamok, a jogi szakemberek és a polgárok egymásba vetett bizalmát. E tekintetben a tagállamoknak együtt kell működniük egymással, és támogatniuk kell a jogi szakmában dolgozók szakmai képzését és a bevált gyakorlatok cseréjét. |
| --- | --- |

(20)

A szubszidiaritást, az arányosságot és a bírói függetlenséget teljes mértékben tiszteletben tartó európai igazságszolgáltatási kultúra létrehozása központi jelentőségű az európai igazságügyi térség hatékony működéséhez. E folyamat alapvető eleme az igazságügyi képzés, amelynek célja, hogy megerősítse a tagállamok, a jogi szakemberek és a polgárok egymásba vetett bizalmát. E tekintetben a tagállamoknak együtt kell működniük egymással, és támogatniuk kell a jogi szakmában dolgozók szakmai képzését és a bevált gyakorlatok cseréjét.

| (21) | Ez az irányelv minimumszabályokat állapít meg. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy magasabb szintű védelem biztosítása érdekében kiterjeszthessék az ezen irányelvben meghatározott jogokat. A védelem magasabb szintje nem akadályozhatja a kölcsönös bizalmat és az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést, amelynek a megkönnyítése az említett minimumszabályok célja. A Charta által előírt, a Bíróság értelmezésének megfelelő védelmi szint és az uniós jog elsőbbsége, egységessége és hatékonysága nem csorbulhat. |
| --- | --- |

(21)

Ez az irányelv minimumszabályokat állapít meg. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy magasabb szintű védelem biztosítása érdekében kiterjeszthessék az ezen irányelvben meghatározott jogokat. A védelem magasabb szintje nem akadályozhatja a kölcsönös bizalmat és az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést, amelynek a megkönnyítése az említett minimumszabályok célja. A Charta által előírt, a Bíróság értelmezésének megfelelő védelmi szint és az uniós jog elsőbbsége, egységessége és hatékonysága nem csorbulhat.

| (22) | Mivel ezen irányelv céljait – nevezetesen a polgári eljárásokra vonatkozó közös minimumszabályok létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(22)

Mivel ezen irányelv céljait – nevezetesen a polgári eljárásokra vonatkozó közös minimumszabályok létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (23) | Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 21. jegyzőkönyv [3. cikkének]/[1. és 2. cikkének] megfelelően [az említett tagállamok jelezték azon szándékukat, hogy részt kívánnak venni ezen irányelv elfogadásában és alkalmazásában] /[és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az említett tagállamok nem vesznek részt ezen irányelv elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó]. |
| --- | --- |

(23)

Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 21. jegyzőkönyv [3. cikkének]/[1. és 2. cikkének] megfelelően [az említett tagállamok jelezték azon szándékukat, hogy részt kívánnak venni ezen irányelv elfogadásában és alkalmazásában] /[és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az említett tagállamok nem vesznek részt ezen irányelv elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó].

| (24) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(24)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek az irányelvnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET:

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ezen irányelv célja a polgári eljárásjogi rendszerek közelítése a Charta 47. cikke és az EJEE 6. cikke által elismert, hatékony jogorvoslathoz és tisztességes eljáráshoz való jog teljes tiszteletben tartása érdekében, a polgári eljárások tagállami bíróságok előtt történő megindítására, lefolytatására és befejezésére vonatkozó minimumszabályok megállapítása révén.

2. cikk

Hatály

(1)   A polgári eljárásokra vonatkozó szabályok olyan sérelme nélkül, amelyekről az uniós vagy a tagállami jogalkotás rendelkezik vagy rendelkezhet, amennyiben ezek a szabályok kedvezőbbek a peres felekre nézve, ez az irányelv alkalmazandó a határokon átnyúló vonatkozású jogvitákban polgári és kereskedelmi ügyekben, tekintet nélkül az eljáró bíróság jellegére, azoknak a jogoknak és kötelezettségeknek a kivételével, amelyekről az irányadó alkalmazandó jog értelmében a felek nem rendelkezhetnek. Ez a rendelet nem terjed ki különösen az adó-, vám- vagy közigazgatási ügyekre, valamint az államnak a közhatalmi jogosítványai gyakorlása (acta iure imperii) során végrehajtott intézkedései vagy mulasztásai miatti felelősségére.

(2)   Ebben az irányelvben „tagállam”: bármely tagállam, [az Egyesült Királyság, Írország és] Dánia kivételével.

3. cikk

Határokon átnyúló vonatkozású jogviták

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában határokon átnyúló vonatkozású jogvita az, amelyben:

| a) | legalább az egyik fél az eljáró bíróság tagállamától eltérő tagállamban rendelkezik állandó lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel, vagy |
| --- | --- |

a)

legalább az egyik fél az eljáró bíróság tagállamától eltérő tagállamban rendelkezik állandó lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel, vagy

| b) | mindkét fél az eljáró bíróság tagállamában rendelkezik lakóhellyel, feltéve, hogy a szerződés teljesítésének helye, a káresemény bekövetkeztének helye, vagy az ítélet végrehajtásának helye másik tagállamban található; vagy |
| --- | --- |

b)

mindkét fél az eljáró bíróság tagállamában rendelkezik lakóhellyel, feltéve, hogy a szerződés teljesítésének helye, a káresemény bekövetkeztének helye, vagy az ítélet végrehajtásának helye másik tagállamban található; vagy

| c) | mindkét fél az eljáró bíróság tagállamában rendelkezik lakóhellyel, feltéve, hogy a jogvita tárgyát képező ügy az uniós jog hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

c)

mindkét fél az eljáró bíróság tagállamában rendelkezik lakóhellyel, feltéve, hogy a jogvita tárgyát képező ügy az uniós jog hatálya alá tartozik.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az állandó lakóhelyet vagy székhelyet az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 62. és 63. cikkével összhangban kell meghatározni.

II. FEJEZET:

II.

FEJEZET:

A POLGÁRI ELJÁRÁSOKRA VONATKOZÓ MINIMUMSZABÁLYOK

A POLGÁRI ELJÁRÁSOKRA VONATKOZÓ MINIMUMSZABÁLYOK

Első szakasz:

Első szakasz:

Tisztességes és hatékony eredmények

Tisztességes és hatékony eredmények

4. cikk

A hatékony bírói jogvédelemmel kapcsolatos általános kötelezettségek

A tagállamok rendelkeznek azon intézkedésekről, eljárásokról és jogorvoslatokról, amelyek a polgári ügyekre vonatkozó uniós jog által biztosított jogok érvényesítésének biztosításához szükségesek. Ezen intézkedéseknek, eljárásoknak és jogorvoslatoknak tisztességesnek és méltányosnak kell lenniük, nem lehetnek szükségtelenül bonyolultak és költségesek, és nem eredményezhetnek ésszerűtlen határidőket és indokolatlan késedelmeket, egyszersmind tiszteletben kell tartaniuk a nemzeti sajátosságokat és az alapvető jogokat.

Ezeknek az intézkedéseknek, eljárásoknak és jogorvoslatoknak ezen túlmenően hatékonynak és arányosnak kell lenniük, úgy kell őket alkalmazni, hogy ne állítsanak korlátokat az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés elé, továbbá hogy biztosítékot kell nyújtaniuk a velük való visszaéléssel szemben.

5. cikk

Tárgyalások

(1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell az eljárások tisztességes lefolytatását. Amennyiben nem lehetséges, hogy a felek személyesen jelen legyenek, vagy ha a felek a bíróság jóváhagyásával gyorsabb kommunikációt lehetővé tevő eszközök használatában állapodtak meg, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tárgyalásokat a bíróság rendelkezésére álló megfelelő távközlési technológia – például videokonferencia vagy telekonferencia – alkalmazásával folytassák le.

(2)   Amennyiben a meghallgatandó személy állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye az eljáró bíróság tagállamától eltérő tagállamban van, akkor e személynek a tárgyaláson való részvételét videokonferencia, telekonferencia vagy egyéb alkalmas távközlési technológia segítségével, az 1206/2001/EK rendeletben meghatározott eljárások alkalmazásával kell biztosítani. Videokonferenciák esetében figyelembe kell venni a határokon átnyúló videokonferenciákról szóló, 2015. június 15-én és 16-án elfogadott tanácsi ajánlásokat (6), valamint az európai e-igazságügyi portál keretében elvégzett munkát.

6. cikk

Ideiglenes és biztosítási intézkedések

(1)   A tagállamok az ügy érdemében később meghozandó határozat teljes körű érvényesíthetősége érdekében gondoskodnak arról, hogy az ügy érdemére vonatkozó eljárás megindítása előtt és ezen eljárás bármely szakasza során lehetőség legyen a ténybeli vagy jogi helyzet fenntartásához szükséges ideiglenes intézkedések elfogadására.

Az első albekezdésben említett intézkedések magukban foglalják az esetleges fenyegető jogsértés megakadályozására vagy az állítólagos jogsértések azonnali megszüntetésére irányuló, valamint a vagyoni eszközök megőrzésére irányuló olyan intézkedéseket is, amelyek szükségesek annak biztosításához, hogy a követelés későbbi érvényesítését ne akadályozzák meg, vagy az ne váljon lényegesen nehezebbé.

(2)   Ezek az intézkedések tiszteletben tartják a védelem jogait és arányosak az állítólagos jogsértés jellegével és súlyával, és adott esetben lehetővé teszik biztosítékok nyújtását a megalapozatlan kérelmek által az ellenérdekű félnek okozott költségekkel és károkkal szemben. A bíróság jogosult követelni a felperestől, hogy nyújtson be minden észszerűen rendelkezésre álló bizonyítékot, hogy kellő bizonyossággal meggyőződhessen a kért ideiglenes intézkedés szükségességéről és arányosságáról.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy kellően indokolt esetekben az alperes meghallgatása nélkül is el lehessen fogadni ideiglenes intézkedéseket, ha az esetleges késedelem helyrehozhatatlan kárt okozna a felperesnek, vagy ha bizonyíthatóan fennáll a bizonyítékok megsemmisülésének veszélye. Ilyen esetben a feleket legkésőbb az intézkedés végrehajtását követően késedelem nélkül értesíteni kell.

Az alperes kérelmére lehetőséget kell adni a felülvizsgálatra, ideértve az alperes meghallgatását annak eldöntése érdekében, hogy az intézkedésről való értesítés megtörténtétől számított észszerű időn belül határozni lehessen az intézkedés módosításáról, visszavonásáról vagy helybenhagyásáról.

Ha az első albekezdésben említett intézkedéseket visszavonják, vagy ha később megállapításra kerül, hogy nem történt jogsértés és nem is fenyegetett a jogsértés veszélye, akkor a bíróság az alperes kérelmére elrendelheti, hogy a felperes fizessen megfelelő kártérítést az alperes számára az említett intézkedés következtében elszenvedett károkért.

(4)   E cikk nem érinti a 2004/48/EK irányelvet és a 655/2014/EU rendeletet.

Második szakasz:

Második szakasz:

Az eljárások hatékonysága

Az eljárások hatékonysága

7. cikk

Eljárási hatékonyság

(1)   A tagállami bíróságok tiszteletben tartják az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférést biztosító hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot és a kontradiktórius eljárás elvének érvényesülését, különösen a tárgyalás szükségességéről, a bizonyítási eszközökről és a bizonyításfelvétel terjedelméről való döntéshozatal során.

(2)   A tagállami bíróságok a lehető leggyorsabban eljárnak, függetlenül attól, hogy létezik-e elévülési idő az egyes cselekményekre nézve az eljárás egyes szakaszaiban.

8. cikk

A határozatok indokolása

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bíróságok megfelelő részletes indokolással ellátott határozatokat hozzanak, észszerű időn belül, hogy a felek ténylegesen élhessenek a határozat felülvizsgálatára vagy fellebbezés benyújtására vonatkozó jogaikkal.

9. cikk

Az eljárások lebonyolítására vonatkozó általános alapelvek

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bíróságok aktívan foglalkozzanak az előttük folyamatban lévő ügyekkel, a jogviták tisztességes, hatékony, észszerű gyorsaság és költség melletti elintézésének biztosítása érdekében, a felek azzal kapcsolatos szabadságának korlátozása nélkül, hogy meghatározzák az ügy tárgyát és a benyújtott bizonyítékokat.

(2)   A bíróság a lehetőségekhez mérten a felekkel konzultálva kezeli az ügyet. Az aktív ügykezelés konkrétan a következőket jelentheti:

| a) | a felek ösztönzése, hogy működjenek együtt az eljárás során; |
| --- | --- |

a)

a felek ösztönzése, hogy működjenek együtt az eljárás során;

| b) | a problémás kérdések lehető legkorábbi azonosítása; |
| --- | --- |

b)

a problémás kérdések lehető legkorábbi azonosítása;

| c) | annak haladéktalan eldöntése, hogy melyek azok a kérdések, amelyeknek teljes körű megvizsgálása szükséges, a többi kérdésben pedig sommásan döntsenek; |
| --- | --- |

c)

annak haladéktalan eldöntése, hogy melyek azok a kérdések, amelyeknek teljes körű megvizsgálása szükséges, a többi kérdésben pedig sommásan döntsenek;

| d) | a kérdések megoldási sorrendjének megállapítása; |
| --- | --- |

d)

a kérdések megoldási sorrendjének megállapítása;

| e) | segítségnyújtás a feleknek az eljárás egészének vagy egy részének egyezséggel történő rendezéséhez; |
| --- | --- |

e)

segítségnyújtás a feleknek az eljárás egészének vagy egy részének egyezséggel történő rendezéséhez;

| f) | menetrend meghatározása az eljárás folyamatának kézben tartásához; |
| --- | --- |

f)

menetrend meghatározása az eljárás folyamatának kézben tartásához;

| g) | az eljárás annyi aspektusának kezelése, amennyivel a bíróság az egyes alkalmak során foglalkozni tud; |
| --- | --- |

g)

az eljárás annyi aspektusának kezelése, amennyivel a bíróság az egyes alkalmak során foglalkozni tud;

| h) | az eljárás kezelése a felek személyes megjelenésének szükségessége nélkül; |
| --- | --- |

h)

az eljárás kezelése a felek személyes megjelenésének szükségessége nélkül;

| i) | a rendelkezésre álló technikai eszközök használata. |
| --- | --- |

i)

a rendelkezésre álló technikai eszközök használata.

10. cikk

Bizonyításfelvétel

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy hatékony eszközök álljanak rendelkezésre a bizonyítékok benyújtásához, beszerzéséhez és megőrzéséhez, a védelem jogainak és a bizalmas információk védelme szükségességének figyelembevételével.

(2)   A bizonyításfelvétel kapcsán a tagállamok ösztönzik a modern kommunikációs technológiák használatát. A bíróság a bizonyításfelvétel legegyszerűbb és legkevésbé költséges módját alkalmazza.

11. cikk

Bírósági szakértők

(1)   A felek azon jogának sérelme nélkül, hogy szakértői bizonyítékot terjesszenek elő, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bíróság bármikor bírósági szakértőt rendelhessen ki annak érdekében, hogy szakértői véleményt adjon az ügy egyes konkrét vonatkozásairól. A bíróság a szakértő rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely a szakértői vélemény elkészítéséhez szükséges.

(2)   Határokon átnyúló jogviták esetén, kivéve ha kényszerintézkedésekre van szükség, vagy ha olyan helyeken folytatnak vizsgálatot, amely valamely tagállami hatáskör gyakorlásával áll kapcsolatban, vagy olyan helyeken, amelyhez vagy amellyel kapcsolatban annak a tagállamnak a jogszabályai alapján, amelyben a vizsgálatot folytatják, a hozzáférés vagy más cselekmény egyes személyek számára tiltott vagy korlátozott, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bíróság igazságügyi szakértőt nevezhessen ki a bíróság joghatóságán kívüli vizsgálatok lefolytatására, anélkül hogy előzetes kérelem benyújtására lenne szükség a másik tagállam releváns hatóságához.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában a Bizottság európai szakértői nyilvántartást állít össze a nemzeti szakértői jegyzékek alapján, amelyet az európai igazságügyi portálon keresztül hozzáférhetővé tesz.

(4)   A bírósági szakértők garantálják a függetlenséget és pártatlanságot, a 22. cikk bírókra vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.

(5)   A bíróság számára készített bírósági szakértői véleményt a felek rendelkezésére kell bocsátani, valamint lehetőséget kell számukra biztosítani a szakértői véleménnyel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

Harmadik szakasz:

Harmadik szakasz:

A bíróságokhoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés

A bíróságokhoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés

12. cikk

Vitarendezés

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ha az eljárások bármely szakaszában és az ügy körülményeinek figyelembevételével a bíróság úgy véli, hogy a vitát egyezséggel is meg lehet oldani, akkor javasolhatja, hogy a felek vegyenek igénybe közvetítést a jogvita rendezéséhez vagy a rendezés lehetőségének megvizsgálásához.

(2)   Az (1) bekezdés nem érinti a közvetítést választó felek jogát arra, hogy az elévülési idő letelte előtt bírósági vagy választottbírósági eljárást indítsanak az említett jogvita kapcsán a közvetítési eljárás folyamatban léte során.

13. cikk

Perköltségek

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tagállamban a polgári jogviták esetében kivetett eljárási illetékek ne legyenek aránytalanok a követelés értékéhez képest, és ne tegyék lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé a peres eljárást.

(2)   A tagállami polgári jogvitákhoz kapcsolódóan felszámított költségeknek nem eltántoríthatják el az polgárokat attól, hogy ügyükben bírósághoz forduljanak, és semmilyen módon nem akadályozhatják az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést.

(3)   A felek számára lehetővé kell tenni, hogy távfizetési eszközök igénybevételével fizethessék meg az eljárási illetékeket, akár a bíróság helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamból is, banki átutalással, vagy hitelkártyával vagy betéti kártyával történő fizetés útján.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az eljárási illetékekkel és a fizetési módokkal, valamint a tagállamokban nyújtandó gyakorlati segítség biztosítása terén illetékes hatóságokkal és szervezetekkel kapcsolatos információkat átláthatóbbá és az interneten könnyen hozzáférhetővé tegyék. E célból a tagállamok továbbítják ezeket az információkat a Bizottságnak, amely gondoskodik azok megfelelő módon – különösen az európai igazságügyi portálon keresztül – történő nyilvános hozzáférhetővé tételéről és széles körű terjesztéséről.

14. cikk

A „vesztes fizet” elve

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vesztes fél viselje az eljárás azon költségeit – beleértve például az abból adódó költségeket, hogy a másik felet ügyvéd vagy más jogi szakember képviselte, vagy az iratok kézbesítésével vagy fordításával kapcsolatos esetleges költségeket –, amelyek a követelés értékével arányosak és szükségesen merültek fel.

(2)   Ha valamely fél pernyertessége csak részleges, illetve kivételes esetben, a bíróságok elrendelhetik, hogy a költségeket a két fél egymás közt méltányosan ossza meg, vagy hogy mindkét fél viselje a saját költségeit.

(3)   Minden félnek viselnie kell azokat a szükségtelen költségeket, amelyeket a bíróságnak vagy a másik félnek okozott akár szükségtelen kérdések felvetésével, akár azzal, hogy más módon szükségtelenül perlekedik.

(4)   A bíróság a 20. cikk értelmében kiigazíthatja a megítélt költségeket, hogy tükrözze ezzel az együttműködés észszerűtlen elutasítását vagy a rosszhiszemű részvételt az egyezségi kísérletekben.

15. cikk

Költségmentesség

(1)   Az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés biztosítása érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bíróságok költségmentességet engedélyezhessenek valamely félnek.

(2)   A költségmentesség kiterjedhet a következő költségek egészére vagy azok egy részére:

| a) | eljárási illetékek, teljes vagy részleges kedvezménnyel vagy átütemezéssel; |
| --- | --- |

a)

eljárási illetékek, teljes vagy részleges kedvezménnyel vagy átütemezéssel;

| b) | a jogi segítségnyújtás és képviselet költségei a következők tekintetében:






  i. | a bírósági eljárás megindítását megelőző, egyezség elérésére irányuló, a pert megelőző tanácsadás, a 12. cikk (1) bekezdése szerint; |
| --- | --- | --- |

b)

a jogi segítségnyújtás és képviselet költségei a következők tekintetében:

i.

a bírósági eljárás megindítását megelőző, egyezség elérésére irányuló, a pert megelőző tanácsadás, a 12. cikk (1) bekezdése szerint;

| ii. | az eljárás megindítása és lefolytatása a bíróság előtt; |
| --- | --- |

ii.

az eljárás megindítása és lefolytatása a bíróság előtt;

| iii. | az eljárásokkal kapcsolatos összes költség, a költségmentesség iránti kérelem benyújtását is ide számítva; |
| --- | --- |

iii.

az eljárásokkal kapcsolatos összes költség, a költségmentesség iránti kérelem benyújtását is ide számítva;

| iv. | a határozatok végrehajtása; |
| --- | --- |

iv.

a határozatok végrehajtása;

| c) | az eljárásokkal kapcsolatban valamely fél által viselendő más szükséges költségek, ide számítva a tanúkkal, szakértőkkel, tolmácsokkal és fordítókkal kapcsolatos költségeket, a szükséges utazási, szállás- és étkezési költségeket, amelyek az adott fél és képviselője számára felmerülnek; |
| --- | --- |

c)

az eljárásokkal kapcsolatban valamely fél által viselendő más szükséges költségek, ide számítva a tanúkkal, szakértőkkel, tolmácsokkal és fordítókkal kapcsolatos költségeket, a szükséges utazási, szállás- és étkezési költségeket, amelyek az adott fél és képviselője számára felmerülnek;

| d) | a pernyertes fél számára megítélt költségek abban az esetben, ha a felperes pervesztes lesz, a 14. cikkel összhangban. |
| --- | --- |

d)

a pernyertes fél számára megítélt költségek abban az esetben, ha a felperes pervesztes lesz, a 14. cikkel összhangban.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden uniós polgár természetes személy és az Európai Unió valamelyik tagállamában jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgár jogosult legyen költségmentességet kérni, ha:

| a) | pénzügyi helyzete miatt egyáltalán nem, vagy részben nem képes kifizetni az e cikk (2) bekezdésében szereplő költségeket; valamint |
| --- | --- |

a)

pénzügyi helyzete miatt egyáltalán nem, vagy részben nem képes kifizetni az e cikk (2) bekezdésében szereplő költségeket; valamint

| b) | a felperes eljárási helyzetének figyelembevételével észszerű módon feltételezhető arról a keresetről, amelynek tekintetében a költségmentességi kérelmet benyújtják, hogy sikeres lesz; valamint |
| --- | --- |

b)

a felperes eljárási helyzetének figyelembevételével észszerű módon feltételezhető arról a keresetről, amelynek tekintetében a költségmentességi kérelmet benyújtják, hogy sikeres lesz; valamint

| c) | a költségmentességet kérelmező felperes az irányadó tagállami rendelkezések alapján jogosult keresetet benyújtani. |
| --- | --- |

c)

a költségmentességet kérelmező felperes az irányadó tagállami rendelkezések alapján jogosult keresetet benyújtani.

(4)   Jogi személyek az eljárások és/vagy az ügyvédi segítség költségeinek előzetes megfizetése alóli mentesség formájában kérhetnek költségmentességet. A költségmentesség engedélyezéséről való döntés során a bíróságok többek között a következőket vehetik figyelembe:

| a) | a szóban forgó jogi személy jogi formáját, és hogy nyereségérdekelt vagy non-profit szervezetről van-e szó; |
| --- | --- |

a)

a szóban forgó jogi személy jogi formáját, és hogy nyereségérdekelt vagy non-profit szervezetről van-e szó;

| b) | a tagok vagy a részvényesek pénzügyi teljesítőképességét; |
| --- | --- |

b)

a tagok vagy a részvényesek pénzügyi teljesítőképességét;

| c) | ezen tagok vagy részvényesek képességét arra, hogy megszerezzék a bírósági eljárások megindításához szükséges összeget. |
| --- | --- |

c)

ezen tagok vagy részvényesek képességét arra, hogy megszerezzék a bírósági eljárások megindításához szükséges összeget.

(5)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az uniós polgárok és jogi személyek tájékoztatást kapjanak az (1)–(4) bekezdés szerinti költségmentesség igénybevételére irányuló eljárásról, annak hatékonnyá és hozzáférhetővé tétele érdekben.

(6)   Ez a cikk a 2003/8/EK irányelv sérelme nélkül alkalmazandó.

16. cikk

Finanszírozás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azokban az ügyekben, amikor a bírósági eljárást magánszemély harmadik fél finanszírozza, ez a magánszemély harmadik fél:

| a) | ne törekedjen a felperes eljárási jellegű döntéseinek befolyásolására, beleértve az egyezségkötésre vonatkozó döntéseket; |
| --- | --- |

a)

ne törekedjen a felperes eljárási jellegű döntéseinek befolyásolására, beleértve az egyezségkötésre vonatkozó döntéseket;

| b) | ne nyújtson olyan alperessel szembeni keresethez finanszírozást, aki a finanszírozás nyújtójának versenytársa vagy akitől a finanszírozást nyújtó függ; |
| --- | --- |

b)

ne nyújtson olyan alperessel szembeni keresethez finanszírozást, aki a finanszírozás nyújtójának versenytársa vagy akitől a finanszírozást nyújtó függ;

| c) | ne számítson fel túlzott mértékű kamatot az általa nyújtott finanszírozás tekintetében. |
| --- | --- |

c)

ne számítson fel túlzott mértékű kamatot az általa nyújtott finanszírozás tekintetében.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azokban az esetekben, amikor a keresetet magánszemély harmadik fél finanszírozza, a finanszírozást nyújtó részére adott javadalmazás vagy az általa felszámított kamat ne az egyezségben elért összegre vagy a megítélt kártérítés összegére alapuljon, kivéve akkor, ha a finanszírozási megállapodást a felek érdekeit garantáló hatóság szabályozza.

Negyedik szakasz:

Negyedik szakasz:

Az eljárások tisztességes volta

Az eljárások tisztességes volta

17. cikk

Iratok kézbesítése

(1)   A tagállamok elvi jelentőségű kérdésként gondoskodnak arról, hogy olyan kézbesítési módszereket alkalmazzanak, amelyek garantálják a kézbesített iratok kézhezvételét.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az eljárást megindító iratokat vagy az ezzel egyenértékű iratokat és a bírósági tárgyalásokra szóló idézéseket a tagállami jogszabályokkal összhangban a következő módszerek egyike szerint kézbesítsék:

| a) | személyes kézbesítés; |
| --- | --- |

a)

személyes kézbesítés;

| b) | postai kézbesítés; |
| --- | --- |

b)

postai kézbesítés;

| c) | elektronikus eszközök, pl. fax vagy e-mail útján történő kézbesítés. |
| --- | --- |

c)

elektronikus eszközök, pl. fax vagy e-mail útján történő kézbesítés.

A kézbesítést a kézhezvétel időpontját tartalmazó, a címzett által aláírt átvételi elismervénnyel kell igazolni.

Az e bekezdés első albekezdésének c) pontja szerinti, elektronikus eszközök útján történő kézbesítésre olyan megfelelően magas színvonalú műszaki szabványokat kell alkalmazni, amelyek garantálják a feladó személyazonosságát és a kézbesített iratok biztonságos továbbítását.

Ezek az iratok személyesen is kézbesíthetők, amelynek megtörténtét a kézbesítést végző személy egy dokumentum aláírásával tanúsítja, amely tartalmazza, hogy a címzett az iratot átvette vagy annak átvételét jogszerű indok nélkül megtagadta, valamint megjelöli az irat kézbesítésének időpontját.

(3)   Ha a (2) bekezdés szerinti kézbesítés nem lehetséges, és az alperes címe biztosan ismert, akkor a kézbesítés elvégezhető a következő módszerek egyikével:

| a) | személyesen, az alperes személyes címére, az alperessel egy háztartásban élő vagy ott alkalmazott személyeknek; |
| --- | --- |

a)

személyesen, az alperes személyes címére, az alperessel egy háztartásban élő vagy ott alkalmazott személyeknek;

| b) | amennyiben az alperes önálló vállalkozó vagy jogi személy, személyes kézbesítés útján az alperes üzlethelyiségeiben az alperes által alkalmazott személyeknek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az alperes önálló vállalkozó vagy jogi személy, személyes kézbesítés útján az alperes üzlethelyiségeiben az alperes által alkalmazott személyeknek;

| c) | az iratoknak az alperes postaládájában való elhelyezése útján; |
| --- | --- |

c)

az iratoknak az alperes postaládájában való elhelyezése útján;

| d) | az iratok letevése útján valamely postahivatalban vagy hatáskörrel rendelkező hatóságoknál, és az alperes postaládájában egy erről szóló írásos értesítés elhelyezésével, feltéve, hogy az írásos értesítés egyértelműen feltünteti, hogy az irat jellegét tekintve bírósági iratnak minősül, vagy utal arra, hogy az értesítés joghatás tekintetében kézbesítésnek minősül, és megkezdődik a határidők számítása; |
| --- | --- |

d)

az iratok letevése útján valamely postahivatalban vagy hatáskörrel rendelkező hatóságoknál, és az alperes postaládájában egy erről szóló írásos értesítés elhelyezésével, feltéve, hogy az írásos értesítés egyértelműen feltünteti, hogy az irat jellegét tekintve bírósági iratnak minősül, vagy utal arra, hogy az értesítés joghatás tekintetében kézbesítésnek minősül, és megkezdődik a határidők számítása;

| e) | postai kézbesítés útján igazolás nélkül a (4) bekezdés szerint, amennyiben az alperes címe a származási tagállamban van; |
| --- | --- |

e)

postai kézbesítés útján igazolás nélkül a (4) bekezdés szerint, amennyiben az alperes címe a származási tagállamban van;

| f) | elektronikus úton, a kézbesítésről szóló automatikus visszaigazolással, feltéve, hogy az alperes előzetesen kifejezetten elfogadta a kézbesítés ezen formáját. |
| --- | --- |

f)

elektronikus úton, a kézbesítésről szóló automatikus visszaigazolással, feltéve, hogy az alperes előzetesen kifejezetten elfogadta a kézbesítés ezen formáját.

Az e bekezdés első albekezdésének a)–d) pontja értelmében elvégzett kézbesítést a következőkkel kell tanúsítani:

| a) | a kézbesítést végző illetékes személy által aláírt irat, amely tartalmazza az összes alábbi elemet:






  i. | az értesítést vagy tájékoztatást kézbesítő személy teljes nevét; |
| --- | --- | --- |

a)

a kézbesítést végző illetékes személy által aláírt irat, amely tartalmazza az összes alábbi elemet:

i.

az értesítést vagy tájékoztatást kézbesítő személy teljes nevét;

| ii. | a kézbesítés módját; |
| --- | --- |

ii.

a kézbesítés módját;

| iii. | a kézbesítés időpontját; |
| --- | --- |

iii.

a kézbesítés időpontját;

| iv. | ha a kézbesített iratokat nem az alperes veszi át, az iratot átvevő személy nevét és az alpereshez való viszonyát; és |
| --- | --- |

iv.

ha a kézbesített iratokat nem az alperes veszi át, az iratot átvevő személy nevét és az alpereshez való viszonyát; és

| v. | a nemzeti jog által előírt egyéb kötelező elemeket. |
| --- | --- |

v.

a nemzeti jog által előírt egyéb kötelező elemeket.

| b) | a kézbesített iratot átvevő személytől származó átvételi elismervény, ha e bekezdés első albekezdésének a) és b) pontja alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

a kézbesített iratot átvevő személytől származó átvételi elismervény, ha e bekezdés első albekezdésének a) és b) pontja alkalmazandó.

(4)   Az e cikk (2) és (3) bekezdése szerinti kézbesítés az alperes törvényes képviselője vagy meghatalmazottja részére is elvégezhető.

(5)   Ha az eljárást megindító iratot vagy azzal egyenértékű iratot, valamint a bírósági tárgyalásra való idézést a tagállamokon kívüli címre kell kézbesíteni, akkor ez bármelyik módszerrel megvalósítható, amelyről az alábbi jogszabályok rendelkeznek:

| a) | az Európai Parlament és a Tanács 1393/2007/EK rendelete (7), ha ez alkalmazandó, a címzett rendeletben szereplő jogainak tiszteletben tartása mellett; vagy |
| --- | --- |

a)

az Európai Parlament és a Tanács 1393/2007/EK rendelete (7), ha ez alkalmazandó, a címzett rendeletben szereplő jogainak tiszteletben tartása mellett; vagy

| b) | az 1965. november 15-i hágai egyezmény a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldi kézbesítéséről, vagy bármely más egyezmény vagy megállapodás, ha ez alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

az 1965. november 15-i hágai egyezmény a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldi kézbesítéséről, vagy bármely más egyezmény vagy megállapodás, ha ez alkalmazandó.

(6)   Ez az irányelv nem érinti az 1393/2007/EK rendelet alkalmazását, és nem érinti továbbá a 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8), valamint az 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9).

18. cikk

Ügyvédi segítség igénybevételéhez való jog a polgári eljárások során

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a polgári eljárás feleinek jogában álljon jogi képviselőt választani olyan módon, amely lehetővé teszi számukra jogaik tényleges és hatékony gyakorlását.

Határokon átnyúló jogviták esetén a tagállamok biztosítják, hogy a polgári eljárások feleinek jogukban álljon, hogy származási országukban előzetes ügyvédi tanácsokat kapjanak, és egy másik ügyvédtől az eljárást lefolytató országban kapjanak tanácsokat.

(2)   A tagállamok tiszteletben tartják a felek és jogi képviselőik közötti kommunikáció bizalmasságát. E kommunikáció magában foglalja a találkozókat, a levelezést, a telefonbeszélgetéseket, valamint a kommunikáció nemzeti jog szerint megengedett egyéb formáit.

(3)   A kötelező ügyvédi jelenlétet vagy segítségnyújtást előíró nemzeti jogi rendelkezések sérelme nélkül a polgári eljárások felei lemondhatnak az e cikk (1) bekezdésében említett jogról, ha

| a) | a felek szóban vagy írásban egyértelmű és elégséges tájékoztatást kaptak, egyszerű és érthető nyelven az e jogról való lemondás lehetséges következményeiről; és |
| --- | --- |

a)

a felek szóban vagy írásban egyértelmű és elégséges tájékoztatást kaptak, egyszerű és érthető nyelven az e jogról való lemondás lehetséges következményeiről; és

| b) | a jogról való lemondás önkéntes és egyértelmű. |
| --- | --- |

b)

a jogról való lemondás önkéntes és egyértelmű.

A tagállamok biztosítják, hogy a felek a jogról való lemondást a későbbiekben a polgári eljárás során bármikor visszavonhassák, valamint hogy erről a lehetőségről tájékoztassák őket.

(4)   Ezt a rendelkezést a 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10), valamint az 1896/2006/EK és a 655/2014/EU rendelet jogi képviseletre vonatkozó különös rendelkezéseinek sérelme nélkül kell alkalmazni.

19. cikk

Hozzáférés az információkhoz

A tagállamok törekednek arra, hogy átlátható és könnyen hozzáférhető információkat biztosítsanak polgáraiknak a különféle eljárások megindításáról, az elévülési időkről, a különféle jogviták elbírálására jogosult bíróságokról, és a szükséges űrlapokról, amelyeket ebből a célból ki kell tölteni. Ez a cikk semmilyen módon nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy a jogi segítségnyújtást valamely egyedi ügy értékelése formájában biztosítsák.

20. cikk

Tolmácsolás és a lényeges iratok fordítása

A tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy a jogvitában érintett minden fél a bírósági eljárást teljes mértékben megértse. Ez a cél magában foglalja, hogy az eljárás tisztességességének védelme érdekében a polgári eljárások során biztosított legyen a tolmácsolás és rendelkezésre álljon a lényeges iratok írásbeli fordítása, ezen irányelv 15. cikke rendelkezéseinek megfelelően.

21. cikk

A felek és képviselőik kötelezettségei

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ügyben érintett felek és képviselőik jóhiszeműen és tisztelettel járjanak el a bírósággal és a többi féllel szemben, ne tegyenek hamis tényállításokat az üggyel vagy a tényekkel kapcsolatban a bíróságok előtt, sem tudatosan, sem pedig úgy, hogy jó okkal feltételezhetően tudniuk kellene erről.

22. cikk

Nyilvános eljárás

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az eljárások nyilvánosak legyenek, kivéve ha a bíróság a felek vagy más érintett személyek valamelyike érdekében, illetve az igazságszolgáltatás általános érdeke vagy a közrend érdekében úgy határoz, hogy a szükséges mértékben kizárja a nyilvánosságot.

23. cikk

Bírói függetlenség és pártatlanság

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bíróságok és a bírók tekintetében teljes mértékben érvényesüljön az igazságszolgáltatás függetlensége. A bíróságok összetételének elégséges biztosítékot kell nyújtania a pártatlansággal kapcsolatos esetleges jogos kételyek kizárására.

(2)   Feladataik ellátása során a bírákat semmiféle utasítás nem kötheti, és menteseknek kell lenniük minden befolyástól vagy nyomástól, és minden személyes előítélettől vagy részrehajlástól minden ügyben.

24. cikk

Képzés

(1)   A bírói függetlenség, valamint az uniós igazságszolgáltatási szervezetrendszerek közötti különbözőségek sérelme nélkül a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bírói kar, az igazságügyi képzéssel foglalkozó iskolák és a jogi szakemberek javítsák igazságügyi képzési programjaikat annak érdekében, hogy az uniós jogot és eljárásokat integrálják nemzeti képzési tevékenységeikbe.

(2)   A képzési programoknak gyakorlatorientáltnak, a jogi szakemberek mindennapi munkája tekintetében relevánsnak kell lenniük, korlátozott időt kell igénybe venniük, aktív és modern tanulási technikákat kell alkalmazniuk, továbbá magukban kell foglalniuk alapképzési és folyamatos képzési lehetőségeket is. A képzési programoknak különösen a következőkre kell összpontosítaniuk:

| a) | kellő tudás megszerzése az Unió igazságügyi együttműködési eszközeiről és beépített reflexek kifejlesztése az uniós ítélkezési gyakorlatra történő rendszeres hivatkozásával, a tagállami átültetési rendszer ellenőrzésével és az Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárásának használatával kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

kellő tudás megszerzése az Unió igazságügyi együttműködési eszközeiről és beépített reflexek kifejlesztése az uniós ítélkezési gyakorlatra történő rendszeres hivatkozásával, a tagállami átültetési rendszer ellenőrzésével és az Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárásának használatával kapcsolatban;

| b) | az uniós jogra és eljárásokra, valamint a más jogrendszerekre vonatkozó ismeretek terjesztése; |
| --- | --- |

b)

az uniós jogra és eljárásokra, valamint a más jogrendszerekre vonatkozó ismeretek terjesztése;

| c) | új bírákra vonatkozó rövid távú csereprogramok megkönnyítése; |
| --- | --- |

c)

új bírákra vonatkozó rövid távú csereprogramok megkönnyítése;

| d) | egy idegennyelv és jogi terminológiája magas szintű elsajátítása; |
| --- | --- |

d)

egy idegennyelv és jogi terminológiája magas szintű elsajátítása;

III. FEJEZET

III.

FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

25. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... [egy évvel ezen irányelv hatálybalépése után]-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

(2)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

26. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb 2025. december 31-ig, és azt követően ötévente jelentést készít e rendelet alkalmazásáról az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére ezen irányelv alkalmazásáról, minőségi és mennyiségi információk alapján. Ezzel kapcsolatban a Bizottság különösen azt értékeli, hogy ezen irányelv milyen hatást gyakorol az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való alapvető jogra, a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre és az egységes piac működésére, a kkv-kra, az Európai Unió gazdaságának versenyképességére és a fogyasztói bizalomra. A jelentéshez szükség esetén csatolni kell az ezen irányelv kiigazítására és megerősítésére irányuló jogalkotási javaslatokat.

27. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

28. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

Kelt ..., [dátum]-án/-én

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A Tanács 1206/2001/EK rendelete (2001. május 28.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről (HL L 174., 2001.6.27., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/48/EK irányelve (2004. április 29.) a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről (HL L 157., 2004.4.30., 45. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 655/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a tagállamközi követelésbehajtás megkönnyítése érdekében az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés eljárásának létrehozásáról (HL L 189., 2014.6.27., 59. o.).

3

(4)  A Tanács 2003/8/EK irányelve (2003. január 27.) a határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok megállapításáról (HL L 26., 2003.1.31., 41. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

5

(6)  A Tanács ajánlásai – „Az igazságügy területén a határokon átnyúló videokonferenciák alkalmazásának előmozdítása és a legjobb gyakorlatok megosztása a tagállamokban és uniós szinten” (HL C 250., 2015.7.31., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1393/2007/EK rendelete (2007. november 13.) a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről (iratkézbesítés), és az 1348/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 324., 2007.12.10., 79. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 805/2004/EK (2004. április 21.) rendelete a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról (HL L 143., 2004.4.30., 15. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1896/2006/EK rendelete (2006. december 12.) az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról (HL L 399., 2006.12.30., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 861/2007/EK rendelete (2007. július 11.) a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről (HL L 199., 2007.7.31., 1. o.).

10

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/60

---

P8_TA(2017)0287

A termékek hosszabb élettartama: előnyök a fogyasztók és a vállalatok számára

Az Európai Parlament 2017. július 4 -i állásfoglalása a termékek hosszabb élettartama tekintetében a fogyasztók és a vállalatok számára jelentkező előnyökről (2016/2272(INI))

(2018/C 334/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 114. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 191., 192., és 193. cikkére, és a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosításának biztosítására mint célra való utalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 191., 192., és 193. cikkére, és a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosításának biztosítására mint célra való utalásra,

| — | tekintettel a fenntartható fogyasztással, termeléssel és iparpolitikával kapcsolatos cselekvési tervről szóló, 2008. július 16-i bizottsági közleményre (COM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fogyasztással, termeléssel és iparpolitikával kapcsolatos cselekvési tervről szóló, 2008. július 16-i bizottsági közleményre (COM(2008)0397),

| — | tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a Bizottság „Ökokoncepció 2016–2019” című munkatervére (COM(2016)0773), különösen a sokkal termékspecifikusabb és az élettartam, a javíthatóság, a fejleszthetőség, a szétszerelhetőség koncepciója, továbbá az újrafelhasználás és az újrahasznosítás egyszerűsége szempontjából horizontálisabb követelmények felállítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Ökokoncepció 2016–2019” című munkatervére (COM(2016)0773), különösen a sokkal termékspecifikusabb és az élettartam, a javíthatóság, a fejleszthetőség, a szétszerelhetőség koncepciója, továbbá az újrafelhasználás és az újrahasznosítás egyszerűsége szempontjából horizontálisabb követelmények felállítására,

| — | tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló, 2013. november 20-i 1386/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (3) (hetedik környezetvédelmi cselekvési program), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra vonatkozó általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló, 2013. november 20-i 1386/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (3) (hetedik környezetvédelmi cselekvési program),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A fenntarthatóbb fogyasztásért: az ipari termékek élettartama és a fogyasztók tájékoztatása a bizalom visszaszerzése érdekében” című, 2013. október 17-i véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A fenntarthatóbb fogyasztásért: az ipari termékek élettartama és a fogyasztók tájékoztatása a bizalom visszaszerzése érdekében” című, 2013. október 17-i véleményére (4),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0021),

| — | tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0571),

| — | tekintettel „A zöld termékek egységes piacának kialakítása – A termékek és a szervezetek környezeti teljesítményével kapcsolatos tájékoztatás fejlesztése” című, 2013. április 9-i bizottsági közleményre (COM(2013)0196), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A zöld termékek egységes piacának kialakítása – A termékek és a szervezetek környezeti teljesítményével kapcsolatos tájékoztatás fejlesztése” című, 2013. április 9-i bizottsági közleményre (COM(2013)0196),

| — | tekintettel „Úton a körkörös gazdaság felé: »zéró hulladék« program Európa számára” című, 2014. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Úton a körkörös gazdaság felé: »zéró hulladék« program Európa számára” című, 2014. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0398),

| — | tekintettel „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0614) és a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagra, amely elsősorban a hulladékokról (2008/98/EK – hulladék-keretirányelv), a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (94/62/EK), a hulladéklerakókról (1999/31/EK), az elhasználódott járművekről (2000/53/EK), az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról (2006/66/EK), továbbá az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól (2012/19/EU) szóló irányelvek felülvizsgálatát célozza meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0614) és a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagra, amely elsősorban a hulladékokról (2008/98/EK – hulladék-keretirányelv), a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (94/62/EK), a hulladéklerakókról (1999/31/EK), az elhasználódott járművekről (2000/53/EK), az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról (2006/66/EK), továbbá az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól (2012/19/EU) szóló irányelvek felülvizsgálatát célozza meg,

| — | tekintettel az „Európa fenntartható jövője: a következő lépések – Európai fellépés a fenntarthatóságért” című, 2016. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa fenntartható jövője: a következő lépések – Európai fellépés a fenntarthatóságért” című, 2016. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2016)0739),

| — | tekintettel a materiális áruk internetes és egyéb távértékesítésére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2015. december 9-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0635), |
| --- | --- |

—

tekintettel a materiális áruk internetes és egyéb távértékesítésére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2015. december 9-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0635),

| — | tekintettel a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a „Tartós fogyasztási cikkek: fenntarthatóbb termékek, jobb fogyasztói jogok. Az uniós erőforrás-hatékonysági és körforgásos gazdasági napirendjével kapcsolatos fogyasztói elvárások” című, 2015. augusztus 18-i BEUC-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tartós fogyasztási cikkek: fenntarthatóbb termékek, jobb fogyasztói jogok. Az uniós erőforrás-hatékonysági és körforgásos gazdasági napirendjével kapcsolatos fogyasztói elvárások” című, 2015. augusztus 18-i BEUC-jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A termékek élettartama feltüntetésének fogyasztóra tett hatásai” című, 2016. március 29-i tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A termékek élettartama feltüntetésének fogyasztóra tett hatásai” című, 2016. március 29-i tanulmányára,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottságának megrendelésére 2016 júliusában készült, „Hosszabb élettartam a termékek számára: előnyök a fogyasztók és a vállalatok számára” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottságának megrendelésére 2016 júliusában készült, „Hosszabb élettartam a termékek számára: előnyök a fogyasztók és a vállalatok számára” című tanulmányra,

| — | tekintettel az Európai Fogyasztói Központ „Programozott elavulás, avagy a fogyasztói társadalommal járó következmények” című, 2016. április 18-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Fogyasztói Központ „Programozott elavulás, avagy a fogyasztói társadalommal járó következmények” című, 2016. április 18-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a „Kiválósági védjegy a tartós, könnyen megjavíthatónak tervezett elektromos és elektronikus berendezések számára” című, ONR 192102 osztrák szabványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kiválósági védjegy a tartós, könnyen megjavíthatónak tervezett elektromos és elektronikus berendezések számára” című, ONR 192102 osztrák szabványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0214/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0214/2017),

| A. | mivel a Bizottság „Ökokoncepció 2016–2019” című munkaterve a körforgásos gazdaságra és arra hivatkozik, hogy foglalkozni kell a tartósság és az újrahasznosíthatóság kérdésével; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság „Ökokoncepció 2016–2019” című munkaterve a körforgásos gazdaságra és arra hivatkozik, hogy foglalkozni kell a tartósság és az újrahasznosíthatóság kérdésével;

| B. | mivel a termékek élettartamáról szóló vélemény elfogadása az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságban (EGSZB) jól tükrözi a gazdasági szereplők és a civil társadalom e téma iránti érdeklődését; |
| --- | --- |

B.

mivel a termékek élettartamáról szóló vélemény elfogadása az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságban (EGSZB) jól tükrözi a gazdasági szereplők és a civil társadalom e téma iránti érdeklődését;

| C. | mivel a termékek élettartamának meghosszabbítása és az innováció, kutatás és fejlesztés között egyensúlyt kell teremteni; |
| --- | --- |

C.

mivel a termékek élettartamának meghosszabbítása és az innováció, kutatás és fejlesztés között egyensúlyt kell teremteni;

| D. | mivel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által megrendelt tanulmány szerint széles körű politikai intézkedések szükségesek a termékek hosszabb élettartamának előmozdításához; |
| --- | --- |

D.

mivel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság által megrendelt tanulmány szerint széles körű politikai intézkedések szükségesek a termékek hosszabb élettartamának előmozdításához;

| E. | mivel egymás mellett különböző gazdasági és üzleti modellek léteznek, többek között a használatalapú gazdasági modell, amely hozzájárulhat a kedvezőtlen környezeti következmények mérsékléséhez; |
| --- | --- |

E.

mivel egymás mellett különböző gazdasági és üzleti modellek léteznek, többek között a használatalapú gazdasági modell, amely hozzájárulhat a kedvezőtlen környezeti következmények mérsékléséhez;

| F. | mivel elő kell segíteni a termékek élettartamának meghosszabbítását, különösen a programozott elavulás megszüntetésével; |
| --- | --- |

F.

mivel elő kell segíteni a termékek élettartamának meghosszabbítását, különösen a programozott elavulás megszüntetésével;

| G. | mivel támogatni kell az európai javítási ágazatot, amely döntő többségében mikro-, kis és középvállalkozásokból tevődik össze; |
| --- | --- |

G.

mivel támogatni kell az európai javítási ágazatot, amely döntő többségében mikro-, kis és középvállalkozásokból tevődik össze;

| H. | mivel a termékek újrahasználatának fokozott harmonizálása fellendíti majd helyi gazdaságot és a belső piacot új munkahelyek teremtése és a használt cikkek iránti kereslet ösztönzése révén; |
| --- | --- |

H.

mivel a termékek újrahasználatának fokozott harmonizálása fellendíti majd helyi gazdaságot és a belső piacot új munkahelyek teremtése és a használt cikkek iránti kereslet ösztönzése révén;

| I. | mivel a nyersanyagok megőrzése és a hulladékkeletkezés korlátozása gazdasági és környezetvédelmi szempontból egyaránt szükséges, és ezt a kiterjesztett gyártói felelősség koncepciója is igyekezett figyelembe venni; |
| --- | --- |

I.

mivel a nyersanyagok megőrzése és a hulladékkeletkezés korlátozása gazdasági és környezetvédelmi szempontból egyaránt szükséges, és ezt a kiterjesztett gyártói felelősség koncepciója is igyekezett figyelembe venni;

| J. | mivel a 2014 júniusában végzett Eurobarométer-felmérés szerint az uniós fogyasztók 77 %-a új termékek megvásárlása helyett inkább megjavíttatni szeretné a tönkrement termékeket; mivel még mindig javítani kell a fogyasztónak a termékek tartósságáról és javíthatóságáról szolgáltatott információkon; |
| --- | --- |

J.

mivel a 2014 júniusában végzett Eurobarométer-felmérés szerint az uniós fogyasztók 77 %-a új termékek megvásárlása helyett inkább megjavíttatni szeretné a tönkrement termékeket; mivel még mindig javítani kell a fogyasztónak a termékek tartósságáról és javíthatóságáról szolgáltatott információkon;

| K. | mivel a megbízható és tartós termékek értéket kínálnak a fogyasztók pénzéért, továbbá megakadályozzák az erőforrások túlzott felhasználását és a hulladékképződést; mivel ezért fontos, hogy a fogyasztási cikkek hasznos élettartama a tartós tervezés, valamint a termékek javíthatósága, felújíthatósága, szétszerelhetősége és újrafeldolgozhatósága révén meghosszabbodjon; |
| --- | --- |

K.

mivel a megbízható és tartós termékek értéket kínálnak a fogyasztók pénzéért, továbbá megakadályozzák az erőforrások túlzott felhasználását és a hulladékképződést; mivel ezért fontos, hogy a fogyasztási cikkek hasznos élettartama a tartós tervezés, valamint a termékek javíthatósága, felújíthatósága, szétszerelhetősége és újrafeldolgozhatósága révén meghosszabbodjon;

| L. | mivel a termékek minőségébe vetett fogyasztói bizalom csökkenése hátrányos az európai vállalatok számára, mivel jelenleg az Unióban a minimális jótállás 24 hónapos, és egyes tagállamok további fogyasztóvédelmi rendelkezéseket vezettek be a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban, |
| --- | --- |

L.

mivel a termékek minőségébe vetett fogyasztói bizalom csökkenése hátrányos az európai vállalatok számára, mivel jelenleg az Unióban a minimális jótállás 24 hónapos, és egyes tagállamok további fogyasztóvédelmi rendelkezéseket vezettek be a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25-i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban,

| M. | mivel tiszteletben kell tartani a fogyasztóknak az eltérő szükségleteik, elvárásaik és preferenciáik szerinti választáshoz való jogát; |
| --- | --- |

M.

mivel tiszteletben kell tartani a fogyasztóknak az eltérő szükségleteik, elvárásaik és preferenciáik szerinti választáshoz való jogát;

| N. | mivel a fogyasztóknak a termékek élettartamáról adott információk nem elégségesek, holott az EGSZB 2016. márciusi tanulmánya pozitív összefüggést állapított meg a termékek élettartamának feltüntetése és a fogyasztói magatartás között; |
| --- | --- |

N.

mivel a fogyasztóknak a termékek élettartamáról adott információk nem elégségesek, holott az EGSZB 2016. márciusi tanulmánya pozitív összefüggést állapított meg a termékek élettartamának feltüntetése és a fogyasztói magatartás között;

| O. | mivel a termék élettartama és öregedése különböző természetes vagy mesterséges tényezőktől, például az összetételétől, működésmódjától, javítási költségeitől és a fogyasztási mintáktól függ; |
| --- | --- |

O.

mivel a termék élettartama és öregedése különböző természetes vagy mesterséges tényezőktől, például az összetételétől, működésmódjától, javítási költségeitől és a fogyasztási mintáktól függ;

| P. | mivel a javításnak és az alkatrészeknek gyorsabban rendelkezésre kell állniuk; |
| --- | --- |

P.

mivel a javításnak és az alkatrészeknek gyorsabban rendelkezésre kell állniuk;

| Q. | mivel a hosszú élettartam mellett a termék teljes életciklusa alatti jó minősége is döntő abban, hogy mennyiben járul hozzá az erőforrások védelméhez; |
| --- | --- |

Q.

mivel a hosszú élettartam mellett a termék teljes életciklusa alatti jó minősége is döntő abban, hogy mennyiben járul hozzá az erőforrások védelméhez;

| R. | mivel a termékek és szoftverek idő előtti elavulásának problémáját orvosolni kívánó nemzeti kezdeményezések száma emelkedik; mivel ezzel összefüggésben közös stratégiát kell kidolgozni az egységes piac számára; |
| --- | --- |

R.

mivel a termékek és szoftverek idő előtti elavulásának problémáját orvosolni kívánó nemzeti kezdeményezések száma emelkedik; mivel ezzel összefüggésben közös stratégiát kell kidolgozni az egységes piac számára;

| S. | mivel a digitális eszközök élettartamát alapvetően meghatározza az elektromos készülékek élettartama, mivel a szoftverek egyre gyorsabban elavulnak, az elektromos készülékeknek rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy versenyképesek maradjanak a piacon; |
| --- | --- |

S.

mivel a digitális eszközök élettartamát alapvetően meghatározza az elektromos készülékek élettartama, mivel a szoftverek egyre gyorsabban elavulnak, az elektromos készülékeknek rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy versenyképesek maradjanak a piacon;

| T. | mivel az, hogy a termékekbe hibákat építenek be, hogy bizonyos idejű használat után elromoljanak és ne működjenek tovább, csak bizalmatlanságot kelt a fogyasztókban, és nem szabad megengedni a piacon; |
| --- | --- |

T.

mivel az, hogy a termékekbe hibákat építenek be, hogy bizonyos idejű használat után elromoljanak és ne működjenek tovább, csak bizalmatlanságot kelt a fogyasztókban, és nem szabad megengedni a piacon;

| U. | mivel az Eurobarométer adatai szerint a polgárok 90 %-a véli úgy, hogy az élettartam megadása céljából egyértelműen címkézni kell a termékeket; |
| --- | --- |

U.

mivel az Eurobarométer adatai szerint a polgárok 90 %-a véli úgy, hogy az élettartam megadása céljából egyértelműen címkézni kell a termékeket;

| V. | mivel a hosszabb életciklusú termékek minden gazdasági szereplő előnyét szolgálják, ideértve a kkv-kat is; |
| --- | --- |

V.

mivel a hosszabb életciklusú termékek minden gazdasági szereplő előnyét szolgálják, ideértve a kkv-kat is;

| W. | mivel a hetedik környezetvédelmi cselekvési program egyedi intézkedésekre szólít fel a tartósság, a javíthatóság és az újrafelhasználhatóság javítása, valamint a termékek élettartamának növelése érdekében; |
| --- | --- |

W.

mivel a hetedik környezetvédelmi cselekvési program egyedi intézkedésekre szólít fel a tartósság, a javíthatóság és az újrafelhasználhatóság javítása, valamint a termékek élettartamának növelése érdekében;

| X. | mivel a kiterjesztett gyártói felelősségnek e tekintetben fontos szerepet kell játszania; |
| --- | --- |

X.

mivel a kiterjesztett gyártói felelősségnek e tekintetben fontos szerepet kell játszania;

| Y. | mivel a körforgásos gazdasági modell megvalósítása a politikai döntéshozók, a polgárok és a vállalkozások részvételét kívánja meg, és nemcsak a termékek és szolgáltatások tervezése, illetve értékesítése, hanem a fogyasztói és az üzleti tevékenységben tanúsított hozzáállás és elvárások tekintetében is változtatásokat jelent, olyan új piacok kialakítása révén, amelyek megfelelnek a fogyasztói szokásokban bekövetkezett változásoknak, fejlődőképesek a termékek használatát, újrafelhasználását és megosztását illetően, ezáltal hozzájárulva azok hasznos élettartamának növeléséhez, valamint versenyképes, tartós és fenntartható termékek létrehozásához; |
| --- | --- |

Y.

mivel a körforgásos gazdasági modell megvalósítása a politikai döntéshozók, a polgárok és a vállalkozások részvételét kívánja meg, és nemcsak a termékek és szolgáltatások tervezése, illetve értékesítése, hanem a fogyasztói és az üzleti tevékenységben tanúsított hozzáállás és elvárások tekintetében is változtatásokat jelent, olyan új piacok kialakítása révén, amelyek megfelelnek a fogyasztói szokásokban bekövetkezett változásoknak, fejlődőképesek a termékek használatát, újrafelhasználását és megosztását illetően, ezáltal hozzájárulva azok hasznos élettartamának növeléséhez, valamint versenyképes, tartós és fenntartható termékek létrehozásához;

| Z. | mivel számos lámpában nem cserélhetők az izzók, ami az izzó kiégését követően gondot okoz, ha a piacon időközben új, hatékonyabb izzók jelennek meg, vagy ha a fogyasztó például a fény színét kívánná megváltoztatni, ilyen esetekben ugyanis kénytelen az egész lámpát kicserélni; |
| --- | --- |

Z.

mivel számos lámpában nem cserélhetők az izzók, ami az izzó kiégését követően gondot okoz, ha a piacon időközben új, hatékonyabb izzók jelennek meg, vagy ha a fogyasztó például a fény színét kívánná megváltoztatni, ilyen esetekben ugyanis kénytelen az egész lámpát kicserélni;

| AA. | mivel a LED égőknek ideális körülmények között cserélhető, nem pedig kivehetetlen elemeknek kellene lenniük; |
| --- | --- |

AA.

mivel a LED égőknek ideális körülmények között cserélhető, nem pedig kivehetetlen elemeknek kellene lenniük;

| AB. | mivel a körforgásos gazdaság fejlődésével további lépéseket kell tenni a termékek javíthatósága, kiigazíthatósága, fejleszthetősége, tartóssága és újrahasznosíthatósága tekintetében annak érdekében, hogy növekedjen a termékek és/vagy összetevőik élettartama és hasznos élettartama; |
| --- | --- |

AB.

mivel a körforgásos gazdaság fejlődésével további lépéseket kell tenni a termékek javíthatósága, kiigazíthatósága, fejleszthetősége, tartóssága és újrahasznosíthatósága tekintetében annak érdekében, hogy növekedjen a termékek és/vagy összetevőik élettartama és hasznos élettartama;

| AC. | mivel a termékek egyre nagyobb sokszínűsége, az innovációs ciklusok egyre rövidebbé válása, valamint az állandóan változó fogyasztói szokások miatt gyakoribbá vált az új termékek vásárlása, és ennek következtében csökkent azok hasznos élettartama; |
| --- | --- |

AC.

mivel a termékek egyre nagyobb sokszínűsége, az innovációs ciklusok egyre rövidebbé válása, valamint az állandóan változó fogyasztói szokások miatt gyakoribbá vált az új termékek vásárlása, és ennek következtében csökkent azok hasznos élettartama;

| AD. | mivel a javítással, használtcikk-kereskedéssel és -cserével foglalkozó, azaz a termékek élettartamának növelésére törekvő ágazatban komoly lehetőségek rejlenek; |
| --- | --- |

AD.

mivel a javítással, használtcikk-kereskedéssel és -cserével foglalkozó, azaz a termékek élettartamának növelésére törekvő ágazatban komoly lehetőségek rejlenek;

| AE. | mivel egyensúlyt kell teremteni a termékek élettartamának növelésére irányuló törekvés és a környezet megóvása között, ami mindig ösztönzőket kínál az innováció és a további fejlődés számára; |
| --- | --- |

AE.

mivel egyensúlyt kell teremteni a termékek élettartamának növelésére irányuló törekvés és a környezet megóvása között, ami mindig ösztönzőket kínál az innováció és a további fejlődés számára;

Stabil, tartós és minőségi termékek tervezése

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy amennyiben megoldható, ösztönözze a termékkategóriánkénti minimális tartóssági kritériumok megállapítását többek között a termék szilárdságára, javíthatóságára, fejleszthetőségére stb. vonatkozóan a tervezési szakasztól kezdve, amihez segítségül hívhatók az európai szabványügyi szervek (a CEN, a CENELEC és az ETSI) által kidolgozott szabványok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a termékek életciklusának valamennyi szakaszában egyensúlyt kell teremteni a termékek élettartamának meghosszabbítása, a hulladék erőforrássá (másodlagos nyersanyaggá) történő átalakítása, az ipari szimbiózis, az innováció, a fogyasztói kereslet, a környezetvédelem és a növekedésre vonatkozó politikák között, valamint úgy véli, hogy az egyre erőforrás-hatékonyabb termékek kifejlesztése nem ösztönözheti a rövid élettartamokat vagy a termékektől való időelőtti megválást; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat arra, hogy a gyártó különböző fogyasztói szükségletek, elvárások és preferenciák kielégítésére irányuló kereskedelmi ajánlatának részévé kell tenni olyan kérdéseket, mint a termék tartóssága, a meghosszabbított fogyasztói garancia, a pótalkatrészek hozzáférhetősége, a javíthatóság, a komponensek cserélhetősége, és azok fontos elemei a szabadpiaci versenynek is; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a figyelmet az olyan kereskedelmi stratégiák szerepére, mint például a termékek lízingelhetőségének tekintetbe vétele a tartós termékek tervezésekor, ami által a lízinggel foglalkozó cégek megtartják a lízingbe bocsátott termékek tulajdonjogát, valamint ösztönözve vannak a termékek ismételt piaci forgalmazására és tartósabb termékek tervezésébe történő beruházásra, ami az újonnan termelt és a leselejtezett termékek mennyiségének csökkenését eredményezi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet a Parlamentnek a hulladék-irányelvet módosító, a körforgásos energiáról szóló csomag felülvizsgálatával kapcsolatos álláspontjára, amely megerősítette a kiterjesztett gyártói felelősség elvét, és ezzel ösztönzőket vezetett be a fenntarthatóbb terméktervezés számára; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat az olyan gyártók támogatására, amelyek az egyszerűen szétszerelhető és cserélhető elemeken alapuló moduláris tervezéssel foglalkoznak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megállapítja, hogy a termék tartósságának és javíthatóságának együtt kell járnia a fenntarthatósági célkitűzéssel például a környezetbarát anyagok használata révén; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a modemek, routerek, TV-dekóderek és set-top boxok rengeteg elektronikus hulladékot generálnak, amikor a fogyasztók új távközlési szolgáltatóra váltanak; felhívja a fogyasztók és a távközlési szolgáltatók figyelmét arra, hogy az (EU) 2015/2120 rendelet értelmében a fogyasztóknak már joguk van ahhoz, hogy új távközlési szolgáltatóra váltás esetén az általuk választott végberendezést használják; |
| --- | --- |

8.

A javíthatóság és tartósság előmozdítása

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a termékek javíthatóságát:






  — | olyan intézkedések ösztönzése és lehetővé tétele révén, amelyek vonzóvá teszik a fogyasztó számára a javítás választását, |
| --- | --- | --- |

9.

—

olyan intézkedések ösztönzése és lehetővé tétele révén, amelyek vonzóvá teszik a fogyasztó számára a javítás választását,

| — | olyan gyártási technológiák és anyagok használata révén, amelyek könnyebbé és kevésbé költségessé teszik az áru javítását vagy alkatrészeinek cseréjét; a fogyasztók nem kerülhetnek olyan helyzetbe, hogy a megtartott hibás termékeket újra és újra javíttatniuk kelljen, |
| --- | --- |

—

olyan gyártási technológiák és anyagok használata révén, amelyek könnyebbé és kevésbé költségessé teszik az áru javítását vagy alkatrészeinek cseréjét; a fogyasztók nem kerülhetnek olyan helyzetbe, hogy a megtartott hibás termékeket újra és újra javíttatniuk kelljen,

| — | annak ösztönzése révén, hogy a jótállási idő a megfelelés ismétlődő hiánya vagy egy hónapot meghaladó javítási idő esetén a javítás elvégzésének megfelelő időszakkal meghosszabbodjon, |
| --- | --- |

—

annak ösztönzése révén, hogy a jótállási idő a megfelelés ismétlődő hiánya vagy egy hónapot meghaladó javítási idő esetén a javítás elvégzésének megfelelő időszakkal meghosszabbodjon,

| — | annak nyomatékos hangsúlyozása révén, hogy a termék működéséhez elengedhetetlen alkatrészeknek cserélhetőeknek és javíthatóaknak kell lenniük, a termék javíthatóságát annak alapvető tulajdonságai közé sorolva, amennyiben az előnyös, és az alapvető alkotóelemek, például elemek vagy LED-ek termékekbe való rögzítésének megakadályozása révén, hacsak azt biztonsági okok nem indokolják, |
| --- | --- |

—

annak nyomatékos hangsúlyozása révén, hogy a termék működéséhez elengedhetetlen alkatrészeknek cserélhetőeknek és javíthatóaknak kell lenniük, a termék javíthatóságát annak alapvető tulajdonságai közé sorolva, amennyiben az előnyös, és az alapvető alkotóelemek, például elemek vagy LED-ek termékekbe való rögzítésének megakadályozása révén, hacsak azt biztonsági okok nem indokolják,

| — | annak ösztönzése révén, hogy a gyártók már a vásárláskor karbantartási és javítási utasításokat biztosítsanak, különösképpen azon termékek esetében, amelyeknél a karbantartásnak és javításnak különösen fontos szerepe van abban, hogy nőjenek a termék élettartama meghosszabbításának esélyei, |
| --- | --- |

—

annak ösztönzése révén, hogy a gyártók már a vásárláskor karbantartási és javítási utasításokat biztosítsanak, különösképpen azon termékek esetében, amelyeknél a karbantartásnak és javításnak különösen fontos szerepe van abban, hogy nőjenek a termék élettartama meghosszabbításának esélyei,

| — | azon lehetőség biztosítása révén, hogy az eredeti alkatrészek helyett azonos minőségű és teljesítményű helyettesítő termékek alkalmazhatók valamennyi terméknek az alkalmazandó joggal összhangban való javítása céljából, |
| --- | --- |

—

azon lehetőség biztosítása révén, hogy az eredeti alkatrészek helyett azonos minőségű és teljesítményű helyettesítő termékek alkalmazhatók valamennyi terméknek az alkalmazandó joggal összhangban való javítása céljából,

| — | ha kivitelezhető, a pótalkatrészek és a javításhoz szükséges alkatrészek és eszközök szabványosításának kidolgozása révén, a szervizek teljesítményének javítása érdekében, |
| --- | --- |

—

ha kivitelezhető, a pótalkatrészek és a javításhoz szükséges alkatrészek és eszközök szabványosításának kidolgozása révén, a szervizek teljesítményének javítása érdekében,

| — | annak ösztönzése révén, hogy a gyártók kérésre különböző nyelveken karbantartási és javítási útmutatókkal lássák el az engedélyezett javító műhelyeket, |
| --- | --- |

—

annak ösztönzése révén, hogy a gyártók kérésre különböző nyelveken karbantartási és javítási útmutatókkal lássák el az engedélyezett javító műhelyeket,

| — | annak ösztönzése révén, hogy a gyártók fejlesszék az akkumulátortechnológiát annak biztosítása érdekében, hogy az elemek és akkumulátorok élettartama jobban megfeleljen a termék elvárható élettartamának, illetve a termékével arányos áron elérhetőbbé tegyék az akkumulátor cseréjét; |
| --- | --- |

—

annak ösztönzése révén, hogy a gyártók fejlesszék az akkumulátortechnológiát annak biztosítása érdekében, hogy az elemek és akkumulátorok élettartama jobban megfeleljen a termék elvárható élettartamának, illetve a termékével arányos áron elérhetőbbé tegyék az akkumulátor cseréjét;

| 10. | úgy véli, hogy előnyös az áruk helyes és biztonságos működéséhez szükséges pótalkatrészek elérhetőségének biztosítása:






  — | az összeszerelt termékek mellett a pótalkatrészek elérhetőségének ösztönzése révén, |
| --- | --- | --- |

10.

—

az összeszerelt termékek mellett a pótalkatrészek elérhetőségének ösztönzése révén,

| — | annak ösztönzése révén, hogy a gazdasági szereplők megfelelő műszaki szolgáltatást nyújtsanak az általuk gyártott vagy importált fogyasztási cikkekhez, valamint hogy biztosítsák a termék megfelelő és biztonságos működéséhez alapvetően szükséges pótalkatrészeket a termék jellegéhez és élettartamához mérten arányos áron, |
| --- | --- |

—

annak ösztönzése révén, hogy a gazdasági szereplők megfelelő műszaki szolgáltatást nyújtsanak az általuk gyártott vagy importált fogyasztási cikkekhez, valamint hogy biztosítsák a termék megfelelő és biztonságos működéséhez alapvetően szükséges pótalkatrészeket a termék jellegéhez és élettartamához mérten arányos áron,

| — | annak egyértelmű jelzése révén – adott esetben egy digitális platform létrehozásán keresztül –, hogy a termékhez elérhetők-e pótalkatrészek, és ha igen, milyen feltételekkel és mennyi ideig; |
| --- | --- |

—

annak egyértelmű jelzése révén – adott esetben egy digitális platform létrehozásán keresztül –, hogy a termékhez elérhetők-e pótalkatrészek, és ha igen, milyen feltételekkel és mennyi ideig;

| 11. | arra bátorítja a tagállamokat, hogy tárják fel a tartós, kiváló minőségű és javítható termékek előmozdításának megfelelő ösztönzőit, támogassák a javítást és a használt termékek kereskedelmét, valamint fejlesszék a javításra irányuló képzéseket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a független szervizhez fordulás lehetőségét, például az olyan műszaki, biztonsági vagy szoftvermegoldások megakadályozása révén, amelyek ellehetetlenítik a jóváhagyott cégeken vagy szerveken kívül történő javítást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | erőfeszítéseket kér a pótalkatrészek újrafelhasználásának ösztönzése érdekében a használt termékek piacán; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elismeri, hogy a szakemberek és a fogyasztók számára alkatrészek biztosítása céljából lehetséges a 3D-nyomtatás alkalmazása; nyomatékosan kéri ezzel összefüggésben a termékbiztonság, a hamisítás elleni védelem és a szerzői jogi oltalom biztosítását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy a szabványosított és moduláris alkatrészek rendelkezésre állásának, a tervezett szétszerelhetőségnek, a termék tartós használatra való tervezésének és a hatékony gyártási folyamatoknak fontos szerepet kell játszaniuk a körforgásos gazdaság sikeres megvalósításában; |
| --- | --- |

15.

Egy használatalapú gazdasági modell működtetése és az uniós kkv-k és foglalkoztatás támogatása

| 16. | kiemeli, hogy a „termék mint szolgáltatás” jellegű üzleti modellek irányába történő elmozdulás lehetővé teszi a termelési és fogyasztási minták fenntarthatóságának növelését, feltéve, hogy a termék-szolgáltatási rendszerek nem eredményeznek rövidebb termékélettartamot, és hangsúlyozza, hogy ezen üzleti modellek nem adhatnak lehetőséget az adókikerülésre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy új üzleti modellek – például az internetalapú szolgáltatások, a marketing új formái, a kizárólag használt árucikkek kereskedelmére szakosodott üzletek – kialakítása, valamint az informális javítási létesítmények (közösségi javítóműhelyek, azaz olyan műhelyek, ahol az emberek maguk szerelhetik meg saját tárgyaikat) szélesebb körben történő elérhetősége hozzájárulhat a termékek élettartamának kiterjesztéséhez, ugyanakkor fokozhatja a fogyasztók tudatosságát és növelheti a hosszú élettartamú termékekbe vetett bizalmukat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a tagállamokat, hogy:






  — | szervezzék meg az összes érintett érdekelt fél közötti egyeztetést a mindenki számára előnyös, használatalapú értékesítési modell kialakításának ösztönzése érdekében; |
| --- | --- | --- |

18.

—

szervezzék meg az összes érintett érdekelt fél közötti egyeztetést a mindenki számára előnyös, használatalapú értékesítési modell kialakításának ösztönzése érdekében;

| — | fokozzák erőfeszítéseiket a funkcionális gazdaság fejlesztésének előmozdítását célzó intézkedések révén, és ösztönözzék a tárgyak bérlését, cseréjét és kölcsönzését; |
| --- | --- |

—

fokozzák erőfeszítéseiket a funkcionális gazdaság fejlesztésének előmozdítását célzó intézkedések révén, és ösztönözzék a tárgyak bérlését, cseréjét és kölcsönzését;

| — | támogassák azokat az önkormányzatokat, amelyek tevékenyen előmozdítják olyan új gazdasági modellek – például a megosztáson alapuló gazdaság és a körforgásos gazdaság – kidolgozását, amelyek ösztönzik az erőforrások hatékonyabb használatát, a termékek tartósságát, és erősítik a javítást, az újrahasznosítást és az újrafeldolgozást; |
| --- | --- |

—

támogassák azokat az önkormányzatokat, amelyek tevékenyen előmozdítják olyan új gazdasági modellek – például a megosztáson alapuló gazdaság és a körforgásos gazdaság – kidolgozását, amelyek ösztönzik az erőforrások hatékonyabb használatát, a termékek tartósságát, és erősítik a javítást, az újrahasznosítást és az újrafeldolgozást;

| 19. | annak biztosítására ösztönzi a tagállamokat, hogy a közbeszerzések során vegyék figyelembe a 2014/24/EU irányelv életciklusköltségek meghatározására vonatkozó rendelkezését, és növeljék a közhatóságok által beszerzett eszközök újrafelhasználási arányát; |
| --- | --- |

19.

| 20. | arra ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy közpolitikáikban támogassák a megosztáson alapuló gazdaságot, mivel az előnyöket nyújt a tartalék erőforrások és kapacitások hasznosításában, például a közlekedési és szálláshely-szolgáltatási ágazatban; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy a körforgásos gazdaság előmozdításakor hangsúlyozza a termékek tartósságának fontosságát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maradéktalanul alkalmazzák az uniós jogszabályokban (a hulladékokról szóló 2008/98/EK keretirányelvben) meghatározott hulladékhierarchiát, és különösen, hogy az elektromos és elektronikus készülékekre értékes erőforrásokként és ne hulladékként tekintsenek, például biztosítsanak hozzáférést az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak gyűjtőpontjaihoz azon újrahasznosítási központok személyzete számára, amelyek hasznosítani tudják ezen eszközöket és alkatrészeiket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy véli, hogy az ezen állásfoglalásban foglalt intézkedéseket különösen a 2003/361/EK bizottsági ajánlás szerinti kkv-kra és a mikrovállalkozásokra kell alkalmazni megfelelő és a kkv-k vagy mikrovállalkozások méretével és képességeivel arányos módon fejlődésük megőrzése, valamint az Unión belüli foglalkoztatás és az új szakmákra irányuló képzés ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot annak megfontolására, hogy miként lehetne ösztönözni és megkönnyíteni a LED égők cserélhetőségét, valamint felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg az ökocímkével kapcsolatos intézkedések mellett egy kevésbé szigorú megközelítés kialakítását például a címkézésre, ösztönző rendszerekre, közbeszerzésre vagy a garancia kiterjesztésére vonatkozóan abban az esetben, ha az égők kivehetetlenek; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nyomatékosan felhívja a tagállamokat, hogy gyakoroljanak hatékony piacfelügyeletet annak biztosítása érdekében, hogy az európai és a behozott termékek egyaránt megfeleljenek a termékpolitikai és környezetbarát tervezési követelményeknek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vonják be a helyi és regionális hatóságokat, és tartsák tiszteletben azok hatásköreit; |
| --- | --- |

26.

A fogyasztó alaposabb tájékoztatásának biztosítása

| 27. | felkéri a Bizottságot, hogy javítson a termékek tartósságáról szóló tájékoztatás minőségén azáltal, hogy:






  — | fontolóra veszi egy, különösen a termék tartósságára, a környezettudatos tervezésre, a technikai fejlődésnek megfelelő fejleszthetőségre és a javíthatóságra kiterjedő önkéntes uniós címke létrehozását, |
| --- | --- | --- |

27.

—

fontolóra veszi egy, különösen a termék tartósságára, a környezettudatos tervezésre, a technikai fejlődésnek megfelelő fejleszthetőségre és a javíthatóságra kiterjedő önkéntes uniós címke létrehozását,

| — | önkéntes kísérleteket hajt végre uniós szintű vállalatokkal és más érdekelt felekkel annak érdekében, hogy valamennyi tagállam által alkalmazható, egységesített kritériumok alapján kidolgozza a termék várható élettartamára vonatkozó jelölést, |
| --- | --- |

—

önkéntes kísérleteket hajt végre uniós szintű vállalatokkal és más érdekelt felekkel annak érdekében, hogy valamennyi tagállam által alkalmazható, egységesített kritériumok alapján kidolgozza a termék várható élettartamára vonatkozó jelölést,

| — | használatszámlálót hoz létre a legfontosabb fogyasztási cikkek, különösen a nagy háztartási berendezések számára, |
| --- | --- |

—

használatszámlálót hoz létre a legfontosabb fogyasztási cikkek, különösen a nagy háztartási berendezések számára,

| — | tanulmányt készít arról, milyen hatással jár az élettartamra vonatkozó címkézés és a jogi garancia időtartamának összehangolása, |
| --- | --- |

—

tanulmányt készít arról, milyen hatással jár az élettartamra vonatkozó címkézés és a jogi garancia időtartamának összehangolása,

| — | felhasználja a digitális alkalmazásokat vagy a közösségi médiát, |
| --- | --- |

—

felhasználja a digitális alkalmazásokat vagy a közösségi médiát,

| — | egységesíti a használati utasításokban a termék tartósságára, fejleszthetőségére és javíthatóságára vonatkozó információkat azok egyértelműségének, elérhetőségének és érthetőségének biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

egységesíti a használati utasításokban a termék tartósságára, fejleszthetőségére és javíthatóságára vonatkozó információkat azok egyértelműségének, elérhetőségének és érthetőségének biztosítása érdekében,

| — | egységes kritériumok alapján olyan tájékoztatást ír elő, amely feltünteti a termék várható élettartamát; |
| --- | --- |

—

egységes kritériumok alapján olyan tájékoztatást ír elő, amely feltünteti a termék várható élettartamát;

| 28. | nyomatékosan kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy:






  — | támogassák az önkormányzatokat, a vállalkozásokat és a szervezeteket a termékek élettartamának meghosszabbításáról szóló fogyasztói tájékoztató kampányok lefolytatásában különösen annak révén, hogy tájékoztatást vagy tanácsokat nyújtanak a karbantartásra, a javításra, az újrafelhasználásra stb. vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

28.

—

támogassák az önkormányzatokat, a vállalkozásokat és a szervezeteket a termékek élettartamának meghosszabbításáról szóló fogyasztói tájékoztató kampányok lefolytatásában különösen annak révén, hogy tájékoztatást vagy tanácsokat nyújtanak a karbantartásra, a javításra, az újrafelhasználásra stb. vonatkozóan;

| — | növeljék a fogyasztók tudatosságát a termékek korai meghibásodására és javíthatatlanságára vonatkozóan, adott esetben fogyasztói bejelentési platformok létrehozása révén; |
| --- | --- |

—

növeljék a fogyasztók tudatosságát a termékek korai meghibásodására és javíthatatlanságára vonatkozóan, adott esetben fogyasztói bejelentési platformok létrehozása révén;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy Unió-szerte ösztönözze a rendszeres és strukturált információcserét és a bevált gyakorlatok megosztását a Bizottság és a tagállamok között, a regionális és önkormányzati hatóságokat is ideértve; |
| --- | --- |

29.

A tervezett elavulással kapcsolatos intézkedések

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy a fogyasztói szervezetekkel, gyártókkal és más érdekelt felekkel konzultálva tegyen javaslatot a fizikai árucikkekre és szoftverekre vonatkozó tervezett elavulás fogalmának uniós szintű meghatározására; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy a piacfelügyeleti hatóságokkal együttműködve vizsgálja meg egy olyan független rendszer létrehozásának lehetőségét, amely tesztelné és észlelné a termékek tervezett elavulását; ezzel összefüggésben felszólít a visszaélést bejelentő személyek jogi védelmének fokozására, valamint a gyártókra megfelelő visszatartó intézkedések bevezetésére; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a figyelmet arra, hogy e tekintetben egyes tagállamok úttörő szerepet játszanak, ilyen például a Benelux-országok kezdeményezése, amelynek célja a tervezett elavulás leküzdése és az (elektromos) háztartási készülékek élettartamának növelése; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a bevált gyakorlatok megosztásának jelentőségét; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy a termékek fejleszthetősége lassíthatja a termékek elavulását, és ezáltal csökkentheti a környezetre gyakorolt hatásokat és a felhasználók költségeit; |
| --- | --- |

32.

A törvényes megfelelőségi garanciához való jog megerősítése

| 33. | úgy véli, hogy alapvetően fontos a fogyasztók jobb tájékoztatása arról, miként működik a jogszabályban előírt megfelelőségi garancia; kéri, hogy a termék megvásárlását igazoló számlán e jótállásra történő, teljes egészében kiírt hivatkozásnak kelljen szerepelnie; |
| --- | --- |

33.

| 34. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy indítson kezdeményezéseket és intézkedéseket a fogyasztók bizalmának növelése érdekében:






  — | a fogyasztóvédelem megerősítése révén, különösen azon termékek esetében, amelyeknél az észszerűen elvárható élettartam hosszabb, valamint az egyes tagállamokban már bevezetett szigorú fogyasztóvédelmi intézkedések figyelembevétele révén, |
| --- | --- | --- |

34.

—

a fogyasztóvédelem megerősítése révén, különösen azon termékek esetében, amelyeknél az észszerűen elvárható élettartam hosszabb, valamint az egyes tagállamokban már bevezetett szigorú fogyasztóvédelmi intézkedések figyelembevétele révén,

| — | a környezetbarát tervezésre vonatkozó jogszabályok, valamint az energiafelhasználó termékekre vonatkozó szerződésjog hatásainak figyelembevétele révén, a termékekre vonatkozó szabályozással kapcsolatos holisztikus megközelítés kialakítása érdekében, |
| --- | --- |

—

a környezetbarát tervezésre vonatkozó jogszabályok, valamint az energiafelhasználó termékekre vonatkozó szerződésjog hatásainak figyelembevétele révén, a termékekre vonatkozó szabályozással kapcsolatos holisztikus megközelítés kialakítása érdekében,

| — | annak biztosítása révén, hogy a fogyasztót kifejezetten tájékoztatják az adásvételi szerződésben a törvényes jótálláshoz való jogáról, továbbá az e joggal kapcsolatos tudatosságot növelő programok előmozdítása révén, |
| --- | --- |

—

annak biztosítása révén, hogy a fogyasztót kifejezetten tájékoztatják az adásvételi szerződésben a törvényes jótálláshoz való jogáról, továbbá az e joggal kapcsolatos tudatosságot növelő programok előmozdítása révén,

| — | a fogyasztó számára a vásárlás bizonyításának megkönnyítése révén azáltal, hogy a jótállást a tárgyhoz és nem a vásárlóhoz kötik, valamint az e-bizonylatok és a digitális jótállási rendszerek általános bevezetésének ösztönzése révén; |
| --- | --- |

—

a fogyasztó számára a vásárlás bizonyításának megkönnyítése révén azáltal, hogy a jótállást a tárgyhoz és nem a vásárlóhoz kötik, valamint az e-bizonylatok és a digitális jótállási rendszerek általános bevezetésének ösztönzése révén;

| 35. | kéri, hogy az európai előírások alkalmazása illetékes hatóságok általi ellenőrzésének megkönnyítése érdekében vezessenek be uniós szintű panasztételi mechanizmust a jótálláshoz való jog végrehajtásának elmulasztása esetére; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rámutat arra, hogy a fenntarthatóbb terméktervezés ösztönzését a kiterjesztett gyártói felelősség elvének megerősítése és a teljesítendő minimumkövetelmények előírása révén lehetne biztosítani; |
| --- | --- |

36.

A fogyasztók védelme a szoftverek elavulásával szemben

| 37. | nagyobb mértékű átláthatóságot és fejleszthetőséget, biztonsági frissítéseket és tartósságot szorgalmaz, amelyek a szoftverek és a hardverek megfelelő működésének egyaránt fontos szempontjai; felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy elő kell-e mozdítani a vállalatok közötti, szélesebb körű együttműködést; |
| --- | --- |

37.

| 38. | arra ösztönzi a szállítókat és a gyártókat, hogy biztosítsanak átláthatóságot azáltal, hogy a termékekre vonatkozó szerződésekben rögzítik azt a minimális időszakot, amelyben az operációs rendszerek biztonsági frissítései elérhetők; javasolja az észszerű használati időtartam fogalmának meghatározását; hangsúlyozza továbbá, hogy beágyazott operációs rendszerek esetén a termék szállítójának biztosítania kell e biztonsági frissítések nyújtását; felhívja a gyártókat, hogy nyújtsanak egyértelmű tájékoztatást a szoftverfrissítéseknek és -bővítéseknek a fogyasztóknak biztosított, beágyazott operációs rendszerekkel való kompatibilitásáról; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri, hogy a lényegi szoftverek frissítései reverzibilisek legyenek, és kapcsolódjon hozzájuk tájékoztatás a készülék működésére gyakorolt következményekről, valamint hogy az új lényegi szoftverek legyenek kompatibilisek az előző generációs szoftverekkel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kéri az alkatrészek, többek között a processzor cserélhetőségének szabványosítás révén történő ösztönzését annak érdekében, hogy a termékek naprakészen tarthatók legyenek; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  HL L 285., 2009.10.31., 10. o.

(2)  HL L 153., 2010.6.18., 1. o.

(3)  HL L 354., 2013.12.28., 171. o.

(4)  HL C 67., 2014.3.6., 23. o.

(5)  HL L 304., 2011.11.22., 64. o.

(6)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/69

---

P8_TA(2017)0288

Az emberi jogoknak a háborús bűncselekmények és emberiesség elleni bűncselekmények, többek között népirtás során elkövetett megsértése elleni fellépés

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása az emberi jogoknak a háborús bűncselekmények és az emberiesség elleni bűncselekmények, többek között a népirtás során elkövetett emberi jogok megsértése elleni fellépésről (2016/2239(INI))

(2018/C 334/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1948. december 9-i egyezményére a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1948. december 9-i egyezményére a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről,

| — | tekintettel az ENSZ Alapokmányának a béke veszélyeztetésére VII. fejezetére (A béke megszegésére és támadó cselekményekre vonatkozó eljárás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Alapokmányának a béke veszélyeztetésére VII. fejezetére (A béke megszegésére és támadó cselekményekre vonatkozó eljárás),

| — | tekintettel az ENSZ 1984. december 10-i, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1984. december 10-i, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezményére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkére, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatra és a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkére, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatra és a vallás vagy meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2000. október 31-i, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2000. október 31-i, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. számú határozatára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) 1998. július 17-i Római Statútumára, amely 2002. július 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) 1998. július 17-i Római Statútumára, amely 2002. július 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel a Római Statútumnak 2010 júniusában Kampalában (Uganda) tartott felülvizsgálati konferencián elfogadott kampalai módosításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Római Statútumnak 2010 júniusában Kampalában (Uganda) tartott felülvizsgálati konferencián elfogadott kampalai módosításaira,

| — | tekintettel az atrocitásokkal járó bűncselekményeknek az ENSZ népirtás megelőzésével foglalkozó különleges tanácsadó és a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadó hivatala által készített elemzési keretére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az atrocitásokkal járó bűncselekményeknek az ENSZ népirtás megelőzésével foglalkozó különleges tanácsadó és a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadó hivatala által készített elemzési keretére;

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa hivatalának 2015. március 15-i jelentésére az emberi jogi helyzetről Irakban az úgynevezett Iraki és Levantei Iszlám Állam és a társult csoportok által elkövetett visszaélések fényében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa hivatalának 2015. március 15-i jelentésére az emberi jogi helyzetről Irakban az úgynevezett Iraki és Levantei Iszlám Állam és a társult csoportok által elkövetett visszaélések fényében,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelősök elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonását segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. decemberi A/71/L.48 számú állásfoglalásra (IIIM), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelősök elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonását segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. decemberi A/71/L.48 számú állásfoglalásra (IIIM),

| — | tekintettel az aleppói eseményeknek a Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottság általi, 2017. március 1-jén közzétett különleges vizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az aleppói eseményeknek a Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottság általi, 2017. március 1-jén közzétett különleges vizsgálatára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2001. június 11-i 2003/443/KKBP tanácsi közös álláspontra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2001. június 11-i 2003/443/KKBP tanácsi közös álláspontra (1),

| — | tekintettel a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyek tekintetében a kapcsolattartó pontok európai hálózatának létrehozásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/494/IB tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyek tekintetében a kapcsolattartó pontok európai hálózatának létrehozásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/494/IB tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a népirtással, az emberiség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásról és büntetőeljárásról szóló, 2003. május 8-i 2003/335/JHA tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a népirtással, az emberiség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásról és büntetőeljárásról szóló, 2003. május 8-i 2003/335/JHA tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2003. június 16-i 2003/444/KKBP tanácsi közös álláspontra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2003. június 16-i 2003/444/KKBP tanácsi közös álláspontra (4),

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió közötti, együttműködésről és támogatásról szóló megállapodásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió közötti, együttműködésről és támogatásról szóló megállapodásra (5),

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. március 21-i 2011/168/KKBP tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. március 21-i 2011/168/KKBP tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a komplementaritás elvének előmozdításáról szóló közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2013)0026), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a komplementaritás elvének előmozdításáról szóló közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2013)0026),

| — | tekintettel a Tanácsnak az EU átfogó megközelítéséről szóló, 2014. május 12-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az EU átfogó megközelítéséről szóló, 2014. május 12-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EU népirtás elleni hálózatának 2014. október 30-án elfogadott, a népirtás bűntette, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények büntetlensége ellen az Európai Unióban és annak tagállamaiban folytatandó küzdelemre vonatkozó stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU népirtás elleni hálózatának 2014. október 30-án elfogadott, a népirtás bűntette, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények büntetlensége ellen az Európai Unióban és annak tagállamaiban folytatandó küzdelemre vonatkozó stratégiájára,

| — | tekintettel az átmeneti igazságszolgáltatáshoz nyújtott uniós támogatásról szóló 2015. november 16-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az átmeneti igazságszolgáltatáshoz nyújtott uniós támogatásról szóló 2015. november 16-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Unió szíriai és iraki regionális stratégiájáról, valamint a Dáis jelentette fenyegetésről szóló 2016. május 23-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió szíriai és iraki regionális stratégiájáról, valamint a Dáis jelentette fenyegetésről szóló 2016. május 23-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a népirtás áldozatairól és méltóságukról való megemlékezés, illetve e bűncselekmény megakadályozásának nemzetközi napja alkalmából 2016. december 9-én tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a népirtás áldozatairól és méltóságukról való megemlékezés, illetve e bűncselekmény megakadályozásának nemzetközi napja alkalmából 2016. december 9-én tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásról: a kihívásokkal való szembenézésről és a nehézségek leküzdéséről szóló, 2011. november 17-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásról: a kihívásokkal való szembenézésről és a nehézségek leküzdéséről szóló, 2011. november 17-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az agresszió bűncselekményéről szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az agresszió bűncselekményéről szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a nigériai gyermekeknek a Boko Haram támadásai miatti tömeges lakóhelyelhagyásáról szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (9), valamint a Nigéria – a Boko Haram legújabb támadásairól szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (10); |
| --- | --- |

—

tekintettel a nigériai gyermekeknek a Boko Haram támadásai miatti tömeges lakóhelyelhagyásáról szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (9), valamint a Nigéria – a Boko Haram legújabb támadásairól szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (10);

| — | a humanitárius segítségnyújtás előtt álló kihívások és lehetőségek” című, 2015. december 16-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

a humanitárius segítségnyújtás előtt álló kihívások és lehetőségek” című, 2015. december 16-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a szíriai helyzetről szóló, 2016. november 24-i (12), az észak-iraki/moszuli helyzetről szóló, 2016. október 27-i (13), a vallási kisebbségekhez tartozóknak az úgynevezett „ISIS/Dáis” általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló, 2016. február 4-i (14), valamint a Szíriáról: Palmüra helyzetéről és Mázen Darvís ügyéről szóló, 2015. június 11-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai helyzetről szóló, 2016. november 24-i (12), az észak-iraki/moszuli helyzetről szóló, 2016. október 27-i (13), a vallási kisebbségekhez tartozóknak az úgynevezett „ISIS/Dáis” általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló, 2016. február 4-i (14), valamint a Szíriáról: Palmüra helyzetéről és Mázen Darvís ügyéről szóló, 2015. június 11-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0222/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0222/2017),

| A. | mivel a népirtás bűncselekménye, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények, más néven „atrocitással járó bűncselekmények” az emberiség ellen elkövetett legsúlyosabb bűncselekmények, és az egész nemzetközi közösség számára aggodalomra adnak okot; mivel ezek a bűncselekmények mélyen megrendítik az emberiséget; |
| --- | --- |

A.

mivel a népirtás bűncselekménye, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények, más néven „atrocitással járó bűncselekmények” az emberiség ellen elkövetett legsúlyosabb bűncselekmények, és az egész nemzetközi közösség számára aggodalomra adnak okot; mivel ezek a bűncselekmények mélyen megrendítik az emberiséget;

| B. | mivel a nemzetközi közösségnek kötelessége megakadályozni az atrocitásokkal járó bűncselekményeket; mivel amennyiben ilyen bűncselekmények történnek, azok nem maradhatnak büntetlenül, és az ellenük való hathatós, tisztességes és gyors büntetőjogi eljárást a komplementaritás elvével összhangban nemzeti és nemzetközi szinten biztosítani kell; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzetközi közösségnek kötelessége megakadályozni az atrocitásokkal járó bűncselekményeket; mivel amennyiben ilyen bűncselekmények történnek, azok nem maradhatnak büntetlenül, és az ellenük való hathatós, tisztességes és gyors büntetőjogi eljárást a komplementaritás elvével összhangban nemzeti és nemzetközi szinten biztosítani kell;

| C. | mivel az elszámoltathatóság, az igazságszolgáltatás és a jogállamiság fenntartása, valamint a büntetlenség elleni küzdelem lényeges elemeit képezik a békére és a konfliktusrendezésre, illetve a megbékélésre és az újjáépítésre irányuló erőfeszítéseknek; |
| --- | --- |

C.

mivel az elszámoltathatóság, az igazságszolgáltatás és a jogállamiság fenntartása, valamint a büntetlenség elleni küzdelem lényeges elemeit képezik a békére és a konfliktusrendezésre, illetve a megbékélésre és az újjáépítésre irányuló erőfeszítéseknek;

| D. | mivel a valódi megbékélés csak az igazságon és az igazságosságon alapulhat; |
| --- | --- |

D.

mivel a valódi megbékélés csak az igazságon és az igazságosságon alapulhat;

| E. | mivel az ilyen jellegű bűncselekmények áldozatainak jogorvoslathoz és kártérítéshez való joga van, és mivel az embertelen bűncselekmények áldozataivá vált menekülteknek meg kell kapniuk a nemzetközi közösség teljes körű támogatását; mivel ezzel összefüggésben fontos egy nemi dimenzió elfogadása, amely figyelembe veszi a nők és lányok sajátos igényeit a menekült táborokban, a hazaszállítás és az áttelepítés során a rehabilitáció és a konfliktus utáni újjáépítés idején; |
| --- | --- |

E.

mivel az ilyen jellegű bűncselekmények áldozatainak jogorvoslathoz és kártérítéshez való joga van, és mivel az embertelen bűncselekmények áldozataivá vált menekülteknek meg kell kapniuk a nemzetközi közösség teljes körű támogatását; mivel ezzel összefüggésben fontos egy nemi dimenzió elfogadása, amely figyelembe veszi a nők és lányok sajátos igényeit a menekült táborokban, a hazaszállítás és az áttelepítés során a rehabilitáció és a konfliktus utáni újjáépítés idején;

| F. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság kulcsfontosságú szerepet játszik a büntetlenség elleni küzdelemben és a béke helyreállításában, valamint az áldozatok számára történő igazságszolgáltatásban; |
| --- | --- |

F.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság kulcsfontosságú szerepet játszik a büntetlenség elleni küzdelemben és a béke helyreállításában, valamint az áldozatok számára történő igazságszolgáltatásban;

| G. | mivel a Bíróság hatáskörébe tartozó bűncselekmények áldozatai számára biztosított jóvátételi rendszerek nemzetközi szinten egyedülálló igazságszolgáltatási intézménnyé teszik a Nemzetközi Büntetőbíróságot; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bíróság hatáskörébe tartozó bűncselekmények áldozatai számára biztosított jóvátételi rendszerek nemzetközi szinten egyedülálló igazságszolgáltatási intézménnyé teszik a Nemzetközi Büntetőbíróságot;

| H. | mivel a Római Statútumhoz való általános csatlakozás alapvető fontosságú a Nemzetközi Büntetőbíróság minden tekintetben való hatékony működéséhez; mivel 124 ország, köztük valamennyi uniós tagállam ratifikálta a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát; |
| --- | --- |

H.

mivel a Római Statútumhoz való általános csatlakozás alapvető fontosságú a Nemzetközi Büntetőbíróság minden tekintetben való hatékony működéséhez; mivel 124 ország, köztük valamennyi uniós tagállam ratifikálta a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát;

| I. | mivel az erőszak jogellenes alkalmazásának legsúlyosabb és legveszélyesebb formájának számító agresszió bűncselekményére vonatkozóan a Római Statútumot 2010-ben kiegészítő kampalai módosításokat 34 ország ratifikálta, elérve ezzel az életbelépéséhez szükséges 30 elfogadást, és megnyitotta a lehetőséget a részes államok közgyűlése számára, hogy 2017. január 1-je után elfogadják a Bíróság szerződésen alapuló, agresszióval kapcsolatos joghatóságának életbelépését; |
| --- | --- |

I.

mivel az erőszak jogellenes alkalmazásának legsúlyosabb és legveszélyesebb formájának számító agresszió bűncselekményére vonatkozóan a Római Statútumot 2010-ben kiegészítő kampalai módosításokat 34 ország ratifikálta, elérve ezzel az életbelépéséhez szükséges 30 elfogadást, és megnyitotta a lehetőséget a részes államok közgyűlése számára, hogy 2017. január 1-je után elfogadják a Bíróság szerződésen alapuló, agresszióval kapcsolatos joghatóságának életbelépését;

| J. | mivel 2016 novemberében Oroszország úgy döntött, hogy visszavonja aláírását a Római Statútumról; mivel 2016 októberében Dél-Afrika, Gambia és Burundi is bejelentette visszalépését; mivel az Afrikai Unió (AU) 2017. január 31-én elfogadott egy nem kötelező érvényű állásfoglalást, beleértve a Nemzetközi Büntetőbírósági (ICC) visszavonási stratégiát, valamint egy az AU tagállamaira vonatkozó felszólítást, hogy fontolják meg az abban foglalt ajánlások végrehajtását; mivel 2017 februárjában és márciusában Gambia és Dél-Afrika is bejelentette arra vonatkozó döntését, hogy visszavonja a Római Statútumból történő visszalépését; |
| --- | --- |

J.

mivel 2016 novemberében Oroszország úgy döntött, hogy visszavonja aláírását a Római Statútumról; mivel 2016 októberében Dél-Afrika, Gambia és Burundi is bejelentette visszalépését; mivel az Afrikai Unió (AU) 2017. január 31-én elfogadott egy nem kötelező érvényű állásfoglalást, beleértve a Nemzetközi Büntetőbírósági (ICC) visszavonási stratégiát, valamint egy az AU tagállamaira vonatkozó felszólítást, hogy fontolják meg az abban foglalt ajánlások végrehajtását; mivel 2017 februárjában és márciusában Gambia és Dél-Afrika is bejelentette arra vonatkozó döntését, hogy visszavonja a Római Statútumból történő visszalépését;

| K. | mivel a Római Statútum részes államai közötti és a regionális szervezetekkel folytatott együttműködés elsődleges fontosságú, különösen az olyan helyzetekben, amikor a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatóságát kétségbe vonják; |
| --- | --- |

K.

mivel a Római Statútum részes államai közötti és a regionális szervezetekkel folytatott együttműködés elsődleges fontosságú, különösen az olyan helyzetekben, amikor a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatóságát kétségbe vonják;

| L. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság jelenleg tíz vizsgálatot folytat kilenc országban (Grúziában, Maliban, Elefántcsontparton, Líbiában, Kenyában, Szudánban (Dárfúr), Ugandában, a Kongói Demokratikus Köztársaságban és (két vizsgálatot) a Közép-afrikai Köztársaságban); |
| --- | --- |

L.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság jelenleg tíz vizsgálatot folytat kilenc országban (Grúziában, Maliban, Elefántcsontparton, Líbiában, Kenyában, Szudánban (Dárfúr), Ugandában, a Kongói Demokratikus Köztársaságban és (két vizsgálatot) a Közép-afrikai Köztársaságban);

| M. | mivel a Római Statútumban megfogalmazott kiegészítő jelleg elvével összhangban a Nemzetközi Büntetőbíróság csak olyan esetekben jár el, amikor a nemzeti bíróságok nem képesek vagy nem hajlandóak ténylegesen kivizsgálni és büntetőeljárás alá vonni az atrocitásokkal járó bűncselekményeket, annak érdekében, hogy továbbra is a részes államok rendelkezzenek elsődleges felelősséggel a nemzetközi aggodalomra okot adó legsúlyosabb bűncselekmények feltételezett elkövetőinek bíróság elé állításában; |
| --- | --- |

M.

mivel a Római Statútumban megfogalmazott kiegészítő jelleg elvével összhangban a Nemzetközi Büntetőbíróság csak olyan esetekben jár el, amikor a nemzeti bíróságok nem képesek vagy nem hajlandóak ténylegesen kivizsgálni és büntetőeljárás alá vonni az atrocitásokkal járó bűncselekményeket, annak érdekében, hogy továbbra is a részes államok rendelkezzenek elsődleges felelősséggel a nemzetközi aggodalomra okot adó legsúlyosabb bűncselekmények feltételezett elkövetőinek bíróság elé állításában;

| N. | mivel a 2001. június 11-i, a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló 2001/443/CFSP tanácsi közös álláspontban a tagállamok azt nyilatkozták, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények valamennyi tagállamot egyaránt érintenek, mivel eltökélt szándékuk, hogy együttműködjenek e bűncselekmények megakadályozásában és abban, hogy véget vessenek elkövetőik büntetlenségének; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2001. június 11-i, a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló 2001/443/CFSP tanácsi közös álláspontban a tagállamok azt nyilatkozták, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények valamennyi tagállamot egyaránt érintenek, mivel eltökélt szándékuk, hogy együttműködjenek e bűncselekmények megakadályozásában és abban, hogy véget vessenek elkövetőik büntetlenségének;

| O. | mivel az EU és tagállamai születésétől fogva a Bíróság kitartó szövetségesei, amelyek folyamatos politikai, diplomáciai, pénzügyi és logisztikai támogatást nyújtanak, ideértve az egyetemesség elősegítését és a Római Statútum rendszere egységének védelmét; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU és tagállamai születésétől fogva a Bíróság kitartó szövetségesei, amelyek folyamatos politikai, diplomáciai, pénzügyi és logisztikai támogatást nyújtanak, ideértve az egyetemesség elősegítését és a Római Statútum rendszere egységének védelmét;

| P. | mivel az EU és tagállamai ígéretet tettek a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának (ICRC), hogy határozottan támogatják a nemzetközi humanitárius jognak történő megfelelés erősítésére vonatkozó hatékony mechanizmus létrehozását; mivel a Parlament már megkérte az alelnököt/főképviselőt, hogy adjanak tájékoztatást a célkitűzésekről és a kidolgozott stratégiáról annak érdekben, hogy teljesítsék ezt az ígéretet; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU és tagállamai ígéretet tettek a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának (ICRC), hogy határozottan támogatják a nemzetközi humanitárius jognak történő megfelelés erősítésére vonatkozó hatékony mechanizmus létrehozását; mivel a Parlament már megkérte az alelnököt/főképviselőt, hogy adjanak tájékoztatást a célkitűzésekről és a kidolgozott stratégiáról annak érdekben, hogy teljesítsék ezt az ígéretet;

| Q. | mivel számos atrocitással járó bűncselekményt követtek el az egykor Jugoszlávia részét képező országok területén az 1991 és 1995 közötti háborúkban; |
| --- | --- |

Q.

mivel számos atrocitással járó bűncselekményt követtek el az egykor Jugoszlávia részét képező országok területén az 1991 és 1995 közötti háborúkban;

| R. | mivel az egykor Jugoszlávia részét képező országok területén az 1991 és 1995 közötti háborúkban elkövetett, atrocitással járó bűncselekményekre vonatkozó büntetőeljárások nagyon lassan haladnak; |
| --- | --- |

R.

mivel az egykor Jugoszlávia részét képező országok területén az 1991 és 1995 közötti háborúkban elkövetett, atrocitással járó bűncselekményekre vonatkozó büntetőeljárások nagyon lassan haladnak;

| S. | mivel Szíria 1955-ben csatlakozott a népirtás elleni egyezményhez, 2004-ben pedig a kínzás elleni egyezményhez; |
| --- | --- |

S.

mivel Szíria 1955-ben csatlakozott a népirtás elleni egyezményhez, 2004-ben pedig a kínzás elleni egyezményhez;

| T. | mivel a Parlament 2016. október 27-i állásfoglalásában emlékeztetett arra, hogy az emberi jogok ISIS/Dáis által történő megsértésébe beletartozik a népirtás is; |
| --- | --- |

T.

mivel a Parlament 2016. október 27-i állásfoglalásában emlékeztetett arra, hogy az emberi jogok ISIS/Dáis által történő megsértésébe beletartozik a népirtás is;

| U. | mivel az ENSZ, köztük a Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottság, az ENSZ főtitkárának a népirtás megelőzésével foglalkozó különleges tanácsadója, az ENSZ főtitkárának a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadója, a kisebbségi kérdésekkel foglalkozó különleges előadó és az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala számos jelentésében megállapította, valamint nem kormányzati szervezeti források állították, hogy a valamennyi fél által elkövetett cselekmények esetleg atrocitásokkal járó bűncselekményeknek minősülhetnek, és valamennyi fél követett el háborús bűncselekményeket az Aleppóért vívott harcban 2016 decemberében; |
| --- | --- |

U.

mivel az ENSZ, köztük a Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottság, az ENSZ főtitkárának a népirtás megelőzésével foglalkozó különleges tanácsadója, az ENSZ főtitkárának a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadója, a kisebbségi kérdésekkel foglalkozó különleges előadó és az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala számos jelentésében megállapította, valamint nem kormányzati szervezeti források állították, hogy a valamennyi fél által elkövetett cselekmények esetleg atrocitásokkal járó bűncselekményeknek minősülhetnek, és valamennyi fél követett el háborús bűncselekményeket az Aleppóért vívott harcban 2016 decemberében;

| V. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság megállapította, hogy ésszerű alapja van azt hinni, hogy a Statútum 7. cikke szerinti emberiesség elleni bűncselekményeket – köztük gyilkosságot és üldöztetést – követett el a Boko Haram Nigériában; |
| --- | --- |

V.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság megállapította, hogy ésszerű alapja van azt hinni, hogy a Statútum 7. cikke szerinti emberiesség elleni bűncselekményeket – köztük gyilkosságot és üldöztetést – követett el a Boko Haram Nigériában;

| W. | mivel Burundiban 2015 áprilisa óta kivégzések százaihoz vezetett az ENSZ Burundiról szóló független vizsgálatának jelentése, amely megállapította, hogy Burundiban több ember ellen kellene vádat emelni állítólagos, emberiesség elleni bűncselekményekért; |
| --- | --- |

W.

mivel Burundiban 2015 áprilisa óta kivégzések százaihoz vezetett az ENSZ Burundiról szóló független vizsgálatának jelentése, amely megállapította, hogy Burundiban több ember ellen kellene vádat emelni állítólagos, emberiesség elleni bűncselekményekért;

| X. | mivel a civil társadalmi szervezetek, nemzetközi jogászok és nem kormányzati szervezetek arra figyelmeztettek, hogy a Burundiban 2016 végén bekövetkezett események népirtással lehetnek egyenértékűek; |
| --- | --- |

X.

mivel a civil társadalmi szervezetek, nemzetközi jogászok és nem kormányzati szervezetek arra figyelmeztettek, hogy a Burundiban 2016 végén bekövetkezett események népirtással lehetnek egyenértékűek;

| Y. | mivel a háborús bűncselekményekre és az emberiesség elleni bűncselekményekre vonatkozó nemzetközi szabályok kötelező erejűek a nem állami szereplőkre vagy a nem állami szervezetek nevében eljáró személyekre vonatkozóan is; mivel ezt napjainkban, amikor a nem állami szereplők egyre nagyobb mértékben vannak jelen a háborús forgatókönyvekben és segítenek elő vagy követnek el ilyen súlyos bűncselekményeket, még inkább újra meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

Y.

mivel a háborús bűncselekményekre és az emberiesség elleni bűncselekményekre vonatkozó nemzetközi szabályok kötelező erejűek a nem állami szereplőkre vagy a nem állami szervezetek nevében eljáró személyekre vonatkozóan is; mivel ezt napjainkban, amikor a nem állami szereplők egyre nagyobb mértékben vannak jelen a háborús forgatókönyvekben és segítenek elő vagy követnek el ilyen súlyos bűncselekményeket, még inkább újra meg kell erősíteni;

| Z. | mivel bizonyos körülmények között az államok is felelősségre vonhatók a Nemzetközi Bíróság joghatósága alá tartozó nemzetközi szerződések és egyezmények – köztük a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni 1984. évi egyezmény és a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló 1948. évi egyezmény – szerinti kötelezettségek megsértéséért; |
| --- | --- |

Z.

mivel bizonyos körülmények között az államok is felelősségre vonhatók a Nemzetközi Bíróság joghatósága alá tartozó nemzetközi szerződések és egyezmények – köztük a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni 1984. évi egyezmény és a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló 1948. évi egyezmény – szerinti kötelezettségek megsértéséért;

| AA. | mivel a Nemzetközi Bíróság képes meghatározni az állam felelősségét; |
| --- | --- |

AA.

mivel a Nemzetközi Bíróság képes meghatározni az állam felelősségét;

| AB. | mivel a konfliktusban részt vevő valamennyi fél az ellenség megfélemlítésének és megalázásának szándékával, háborús taktikaként használja a nemi erőszakot és a szexuális erőszakot; mivel ezen felül a konfliktus során a nemi alapú erőszak és a szexuális erőszak is drámai mértékben nő; |
| --- | --- |

AB.

mivel a konfliktusban részt vevő valamennyi fél az ellenség megfélemlítésének és megalázásának szándékával, háborús taktikaként használja a nemi erőszakot és a szexuális erőszakot; mivel ezen felül a konfliktus során a nemi alapú erőszak és a szexuális erőszak is drámai mértékben nő;

| AC. | mivel a nők ellen konfliktus során és azt követően elkövetett erőszak a konfliktusmentes időkben a nők által tapasztalt megkülönböztetésből kiinduló folytonosság részének tekinthető; mivel a konfliktus súlyosbítja a nemi alapon történő megkülönböztetés már meglévő mintáit, és a nemek közötti, történelmileg egyenlőtlen hatalmi viszonyokat, valamint a szexuális, fizikai és pszichikai erőszak fokozott kockázatának teszi ki a nőket és a lányokat; |
| --- | --- |

AC.

mivel a nők ellen konfliktus során és azt követően elkövetett erőszak a konfliktusmentes időkben a nők által tapasztalt megkülönböztetésből kiinduló folytonosság részének tekinthető; mivel a konfliktus súlyosbítja a nemi alapon történő megkülönböztetés már meglévő mintáit, és a nemek közötti, történelmileg egyenlőtlen hatalmi viszonyokat, valamint a szexuális, fizikai és pszichikai erőszak fokozott kockázatának teszi ki a nőket és a lányokat;

| 1. | emlékeztet arra, hogy az EU elkötelezte magát amellett, hogy nemzetközi szintű fellépése azon elvekre épüljön, amelyek létrehozását vezérelték, mint amilyen a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi jogok, illetve az ENSZ Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog elvei érdekében történjen; ezzel összefüggésben újra megerősíti, hogy az EU-nak rendkívüli jelentőséget kell tulajdonítania az emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtás súlyossági küszöbét elérő, legsúlyosabb emberi jogi jogsértések, valamint a nemzetközi humanitárius jognak a háborús bűncselekmények szintjét elérő súlyos megsértése kezelésének és az ezekért felelős személyek felelősségre vonásának; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy használják teljes politikai súlyukat az atrocitásokkal járó bűncselekmények bekövetkeztének elkerülése érdekében, reagáljanak hatékony és összehangolt módon ilyen bűncselekmények előfordulása esetén, továbbá mozgósítsák az összes szükséges erőforrást a felelősök bíróság elé állítása, valamint az áldozatok segítése, illetve a stabilizációs és megbékélési folyamatok támogatása érdekében; |
| --- | --- |

2.

Az atrocitásokkal járó bűncselekmények megakadályozására való összpontosítás szükségességéről

| 3. | arra ösztönzi a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló 1948-as ENSZ-egyezmény, a négy 1949-es genfi egyezmény, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni 1984-es egyezmény és egyéb, vonatkozó nemzetközi egyezmények részes feleit, többek között az uniós tagállamokat, hogy kötelezettségvállalásuk értelmében hozzanak meg minden szükséges intézkedést, hogy megakadályozzák a területükön, fennhatóságuk alatt vagy állampolgáraik által elkövetett, atrocitásokkal járó bűncselekményeket; felhívja valamennyi tagállamot, amely még nem erősítette meg a fenti egyezményeket, hogy tegye meg azt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi közösségnek sürgősen fokoznia kell az olyan konfliktusok vagy potenciális konfliktusok nyomon követésére és az ezekre való reagálásra irányuló erőfeszítéseit, amelyek atrocitásokkal járó bűncselekménynek minősíthető cselekményekhez vezethetnek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy hozzon létre olyan eszközöket – mint például az EU korai előrejelző rendszere –, amelyekkel az erőszakos konfliktusok felbukkanásának, újbóli felbukkanásának és eszkalációjának megakadályozása érdekében a figyelmeztetés és válasz közötti rés minimálisra csökkenthető. |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja az EU-t, hogy fokozza egy olyan koherens és hatékony megközelítés kidolgozására irányuló erőfeszítéseit, amely keretében felismerik és időben reagálnak az olyan válság- vagy konfliktushelyzetekre, amelyek atrocitásokkal járó bűncselekmények elkövetéséhez vezethetnek; hangsúlyozza különösen annak fontosságát és szükségességét, hogy létrejöjjön a hatékony információcsere és a megelőző intézkedések összehangolása az uniós intézmények között, ideértve az uniós küldöttségek, a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) terén folytatott missziók és műveleteket és a tagállamok diplomáciai képviseleteit; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság fehér könyvre irányuló új kezdeményezését, amely az EU hatékonyabb külső fellépéséhez vezet; hangsúlyozza a harmadik államokban a megbékélés támogatása érdekében folytatott, konfliktus utáni KBVP küldetések és polgári műveletek fontosságát, különösen azokban az államokban, melyek az emberiség elleni bűncselekmények színteréül szolgáltak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy az EU-nak a külső konfliktusokra és válságokra vonatkozó átfogó megközelítésébe be kell vonnia az atrocitásokkal járó bűncselekmények korai szakaszban való azonosításához és megakadályozásához szükséges eszközöket; ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet az atrocitásokkal járó bűncselekményeknek az ENSZ népirtás megelőzésével foglalkozó különleges tanácsadó és a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadó hivatala által készített elemzési keretére; úgy véli, hogy az EU-nak és tagállamainak mindig határozott álláspontot kell képviselniük olyan esetekben, amikor a bűncselekmények bekövetkezte a küszöbön áll, és minden rendelkezésükre álló békés eszközt fel kell használniuk, például a kétoldalú kapcsolatokat, a többoldalú fórumokat és a nyilvános diplomáciát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy: az EU küldöttségei és a tagállamok nagykövetségei, valamint a polgári és katonai missziók személyzetével folytassa az együttműködést és képzéseket biztosítson számukra a nemzetközi emberi jogi normák, a humanitárius jog és a büntetőjog területein – beleértve azon képességet, hogy észleljék a háborús bűncselekményekkel, az emberiesség elleni bűncselekményekkel, a népirtással és a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésével járó lehetséges helyzeteket –, többek között a helyi civil társadalommal történő rendszeres információcsere révén; biztosítsa, hogy az Unió különmegbízottjai – szükség esetén – fenntartsák a védelmi felelősség elvét, és bővítse az Unió emberi jogi különleges képviselőjének mandátumát, hogy az a védelmi felelősség kérdéseire is kiterjedjen; a meglévő struktúrákhoz és erőforrásokhoz mérten az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) égisze alatt továbbra is támogassa az uniós kapcsolattartási pontot a védelmi felelősség terén, amelynek feladata mindenekelőtt az, hogy felhívja a figyelmet a védelmi felelősséggel járó következményekre, valamint adott helyzetekben kellő időben biztosítsa az információáramlást valamennyi érintett szereplő között, illetve ösztönözze a tagállamokban a védelmi felelősséggel kapcsolatos nemzeti kapcsolattartási pontok létrehozását; növelje a preventív diplomácia és a közvetítés szakmaiságát, illetve azokat erősítse meg; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a konfliktus által veszélyeztetett országok és régiók képzett és megbízható biztonsági erőkkel rendelkezzenek; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy kidolgozzanak a biztonsági ágazat számára szóló kapacitásépítési programokat, továbbá kialakítsanak platformokat a helyi biztonsági és katonai erők körében az emberi jogok és az alkotmány tiszteletben tartása, valamint az integritás és közszolgálat kultúrájának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az erőszak és a konfliktus alapvető okainak kezelése, a békés és demokratikus feltételek megteremtéséhez való hozzájárulás, az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása – többek között a nők, a fiatalok és a kiskorúak, valamint az LMBTI közösség védelme – a vallások közötti és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdításával együtt elengedhetetlen a népirtás és az emberiesség elleni bűncselekmények megelőzéséhez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri olyan oktatási és kulturális programok nemzetközi, regionális és nemzeti szinten való kidolgozását, amelyek előmozdítják az atrocitásokkal járó bűncselekmények okainak és következményeinek megértését az emberiség számára, és felhívják a figyelmet arra, hogy szükséges és fontos megőrizni a békét, előmozdítani az emberi jogokat és a vallások közötti toleranciát, továbbá az összes ilyen bűncselekményt kivizsgálni és büntetőeljárás alá vonni; ezzel összefüggésben üdvözli a népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények büntetlensége elleni első éves uniós nap megszervezését; |
| --- | --- |

11.

A népirtással, az emberiség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás és büntetőeljárás támogatásáról

| 12. | ismételten teljes körű támogatásáról biztosítja a Nemzetközi Büntetőbíróságot, a Római Statútumot, az ügyész hivatalát, az ügyész hivatalbóli eljárásra vonatkozó hatáskörét, valamint az új vizsgálatok megindításával kapcsolatban elért előrehaladást, amely az atrocitásokkal járó bűncselekmények büntetlensége elleni küzdelem lényeges eszköze; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az EU és a Nemzetközi Büntetőbíróság képviselői között a 2016. július 6-án Brüsszelben megtartott találkozót a 2. EU–Nemzetközi Büntetőbíróság kerekasztal találkozó előkészítése keretében, melyet azért hoztak létre, hogy lehetővé tegye a Nemzetközi Büntetőbíróság és az európai intézmények érintett személyzete számára, hogy azonosítsák közös érdekeltségi területeiket, kicseréljék az érintett tevékenységeikre vonatkozó információkat, és jobb együttműködést biztosítsanak az EU és a Nemzetközi Büntetőbíróság között; |
| --- | --- |

13.

| 14. | újra megerősíti, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság függetlenségének fenntartása nemcsak a teljes mértékű hatékonysága biztosításához, hanem a Római Statútum egyetemességének előmozdításához is alapvető fontosságú, |
| --- | --- |

14.

| 15. | arra figyelmeztet, hogy az igazságszolgáltatás végrehajtása nem nyugodhat az igazságosság és bármi fajta politikai megfontolás közötti egyensúlyozáson, mivel az ilyen egyensúly nem mozdítaná elő a megbékélésre irányuló erőfeszítéseket, hanem gyengítené azokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ismételten megerősíti, hogy döntő jelentőségű a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumához való általános csatlakozás; felszólítja azokat az államokat, amelyek még nem tették meg, hogy ratifikálják a Római Statútumot és a Bíróság kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodást, valamint a Római Statútumot kiegészítő kampalai módosításokat az elszámoltathatóság és a megbékélés támogatása érdekében, amely tényezők kulcsfontosságúak a jövőbeli atrocitások megakadályozása szempontjából; ismételten megerősíti, hogy döntő fontosságú a Római Statútum integritása; |
| --- | --- |

16.

| 17. | a legnagyobb sajnálattal veszi tudomásul a Római Statútumból való kilépésről szóló közelmúltbeli bejelentéseket, amelyek különösen az áldozatok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése szempontjából kihívást jelentenek, és amelyek határozottan elítélendők; üdvözli, hogy Gambia és Dél-Afrika egyaránt visszavonta a kilépésről szóló értesítését; határozottan felhívja a fennmaradó érintett országot, hogy vizsgálja felül határozatát; felhívja tovább az EU-t, hogy tegyen meg minden szükséges erőfeszítést – többek között az Afrikai Unióval való együttműködés révén – annak biztosítása érdekében, hogy kerüljön sor kilépésekre; üdvözli, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság részes államainak közgyűlése beleegyezett, hogy figyelembe veszi a Római Statútum javasolt módosításait annak érdekében, hogy foglakozzon az Afrikai Unió különleges csúcstalálkozója során az AU által felvetett aggályokkal; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a négy aláíró államot, amelyek arról értesítették az ENSZ főtitkárát, hogy már nem kívánnak a Római Statútum részes feleivé válni, hogy vizsgálják felül határozataikat; megjegyzi továbbá, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának három állandó tagja nem részes fele a Római Statútumnak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kéri továbbá, hogy az Nemzetközi Büntetőbíróság valamennyi részes állama fokozza a Nemzetközi Büntetőbírósághoz és a Bíróság kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodáshoz való egyetemes csatlakozás előmozdítására irányuló erőfeszítéseit; úgy véli, hogy a Bizottságnak és az EKSZ-nek a tagállamokkal együtt továbbra is ösztönöznie kell a harmadik országokat, hogy erősítsék meg és hajtsák végre a Római Statútumot és a Bíróság kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodást, továbbá hatásvizsgálatot is kell végezniük az Unió e téren elért eredményeiről; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza a Bíróság hatékony működéséhez történő megfelelő pénzügyi hozzájárulások biztosításának fontosságát, amely vagy részes államok hozzájárulásaiban vagy az EU-finanszírozáson – mint például a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén (EIDHR) – keresztül nyújtott pénzügyi támogatásban nyilvánul meg, különös tekintettel a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási rendszer elősegítésén és a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos problémákon dolgozó civil társadalmi szereplők finanszírozására; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli a civil társadalmi szervezetek Bíróság részére nyújtott felbecsülhetetlen segítségét; aggodalmát fejezi ki a Bírósággal együttműködő bizonyos civil szervezetekkel szembeni fenyegetésről és megfélemlítésről szóló jelentés miatt; kéri, hogy minden szükséges intézkedést hozzanak meg a civil társadalmi szervezetek működéséhez és a Bírósággal történő együttműködéséhez szükséges biztonságos környezet biztosítása érdekében, valamint kezeljék az e tekintetben velük szemben történő valamennyi fenyegetést és megfélemlítést; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tudomásul veszi a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos 2011. március 21-i határozat nyomon követésére irányuló 2011. július 12-i cselekvési terv végrehajtásában tett előrelépéseket; kéri, hogy készítsenek értékelést a cselekvési terv végrehajtásáról azoknak a lehetséges területeknek az azonosítása érdekében, ahol az EU fellépéseinek hatékonyságát javítani lehet, beleértve a Bíróság integritásának és függetlenségét elősegítésére irányuló fellépést is; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sürget minden, a Római Statútumot már ratifikált államot, hogy teljes mértékben együttműködjenek a Nemzetközi Büntetőbírósággal arra irányuló erőfeszítéseiben, hogy kivizsgálja a súlyos nemzetközi bűncselekményeket és azok felelőseit bíróság elé állítsa, tiszteletben tartsák a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatóságát, és teljes mértékben végrehajtsák annak határozatait; |
| --- | --- |

23.

| 24. | határozottan arra ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy használjanak fel minden rendelkezésükre álló politikai és diplomáciai eszközt a Nemzetközi Büntetőbírósággal való hatékony együttműködés támogatása érdekében, különösen a tanúvédelmi programokkal és a még érvényre nem juttatott elfogatóparancsok végrehajtásával kapcsolatban, különös tekintettel a 13 gyanúsítottra, akik szökevények; felszólítja a Bizottságot, az EKSZ-t és a Tanácsot, hogy állapodjon meg a konkrét intézkedések elfogadásáról a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés elutasításának kezelésére, a politikai nyilatkozatokon felül; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy használjanak minden eszközt, többek között fontolják meg szankciók alkalmazását a harmadik országokkal szemben – különösen az olyan országok esetében, amelyekben az NBB vizsgálatot folytat, vagy amelyekben az NBB előzetes vizsgálatot folytat – annak érdekében, hogy erősítsék a teljes körű együttműködésre irányuló politikai akaratukat és támogassák az atrocitásokkal járó bűncselekményekkel kapcsolatos nemzeti eljárások indítására való képességüket; felhívja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak teljes körű támogatást ezen országoknak annak érdekében, hogy segítsék őket a Nemzetközi Büntetőbíróság követelményeinek történő megfelelésben; felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tegyenek eleget a Tanács 2008. december 8-i 2008/944/CFSP közös álláspontjának; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy az atrocitásokkal járó bűncselekmények áldozatai számára hozzáférést kell biztosítani a hatékony és érvényesíthető jogorvoslathoz és jóvátételhez; hangsúlyozza a Bíróság előtti eljárásokban az áldozatok és a tanúk különleges szerepét, valamint biztonságuk és hatékony részvételük biztosítását célzó konkrét intézkedések szükségességét a Római Statútumnak megfelelően; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy a büntetlenség elleni küzdelemben tartsák az áldozatok jogait minden intézkedés középpontjában, valamint önkéntesen vegyenek részt a Nemzetközi Büntetőbíróság áldozatok megsegítését szolgáló segélyalapjában; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot annak biztosítására, hogy az atrocitásokkal járó bűncselekményekkel kapcsolatos felelősségre vonást és a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott támogatást valamennyi uniós külpolitikai prioritás körében – többek között a bővítési folyamat révén – érvényre juttassák azáltal, hogy módszeresen figyelembe veszik a büntetlenség elleni küzdelmet; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a parlamenti képviselők fontos szerepét a Nemzetközi Büntetőbíróság és a büntetlenség elleni küzdelem – többek között parlamentközi együttműködés révén történő – elősegítésében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a Nemzetközi Büntetőbírósággal való koordináció és együttműködés szerepeljen az EU érintett regionális különleges képviselőinek megbízásában; ismételten felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy nevezzen ki egy nemzetközi humanitárius joggal és nemzetközi igazságszolgáltatással foglalkozó uniós különleges képviselőt, akinek megbízatásába tartozik, hogy az EU teljes külpolitikájában előmozdítsa, általánosan érvényesítse és képviselje az EU büntetlenség elleni küzdelem és az Nemzetközi Büntetőbíróság melletti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza az Európai Parlament nélkülözhetetlen szerepét az EU ebben a kérdésben történő fellépésének nyomon követésében; üdvözli a büntetlenség elleni küzdelemről és a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló szakasznak a Parlament emberi jogokról és a demokrácia világbeli helyzetéről szóló éves jelentésébe történő beillesztését, továbbá javasolja, hogy a Parlament játsszon proaktívabb szerepet a büntetlenség elleni küzdelem és a Nemzetközi Büntetőbíróság minden uniós politikában és intézményben – különösen az Unió külpolitikájáért és a Parlament harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokkal foglalkozó küldöttségeiért felelős európai parlamenti bizottságok munkájában – történő előmozdítása és általános érvényesítése révén; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság komplementaritás elve azt vonja maga után, hogy részes államai elsődleges felelősségi körébe tartozik az atrocitásokkal járó bűncselekmények kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nem minden uniós tagállam rendelkezik olyan jogszabályokkal, amelyek tartalmaznák e bűncselekmények azon nemzeti jog szerinti fogalommeghatározását, amely jog alapján bíróságaik gyakorolhatnák joghatóságukat; felszólítja az Uniót és a tagállamait, hogy teljes mértékben használja ki „A komplementaritás elvének előmozdítása” eszköztárat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ösztönzi a tagállamokat, hogy módosítsák az Európai Unió működéséről szóló szerződés 83. cikkét annak érdekében, hogy az atrocitásokkal járó bűncselekményeket felvegyék azon bűncselekmények listájára, amelyek tekintetében az EU hatáskörökkel rendelkezik; |
| --- | --- |

31.

| 32. | határozottan ösztönzi az EU-t, hogy készítsen elő és biztosítson erőforrásokat a nemzetközi jog hatálya alá tartozó bűncselekmények tekintetében a büntetlenség elleni küzdelemre vonatkozó európai cselekvési terv előkészítésére, az EU-s intézmények és a tagállamok számára egyértelmű mércével abból a célból, hogy megerősítsék a népirtásra, az emberiesség ellen elkövetett bűncselekményekre és a háborús bűncselekményekre vonatkozó nemzeti nyomozásokat és büntetőeljárásokat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet arra, hogy valamennyi állam – beleértve az EU tagállamokat – egyénileg indíthat eljárást más államok ellen a Nemzetközi Bíróságon a nemzetközi szerződésekből és egyezményekből – többek között a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni 1984. évi egyezményből és a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló 1948. évi egyezményből – eredő kötelezettségeknek állami szinten történő megszegése miatt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | emlékeztet arra, hogy határozottan elítéli az Aszad rezsim által Szíriában elkövetett atrocitásokat, amelyek súlyos háborús bűncselekményeknek és az emberiesség elleni bűncselekményeknek tekinthetők, és helyteleníti a Szíriában az ilyen bűncselekmények elkövetőire vonatkozó büntetlenség légkörét; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sajnálatát fejezi ki a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának széles körű hiánya és a polgári lakosság veszteségeinek, valamint a világszerte előforduló fegyveres konfliktusokban a polgári infrastruktúra elleni támadások riasztó mértéke miatt; sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy hívjon össze egy nemzetközi konferenciát egy adatok gyűjtésére és nyomon követésére, valamint fegyveres konfliktusok során elkövetett erőszakos cselekményekről szóló nyilvános jelentéstételre szolgáló nemzetközi mechanizmus előkészítésére; ismételten felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy évente tegye közzé az iskolák és kórházak elleni támadások állítólagos elkövetőinek nyilvános listáját, hogy meg lehessen határozni az ilyen támadások megállításához szükséges megfelelő uniós fellépést; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felszólítja a tagállamokat, hogy ratifikálják a legfontosabb nemzetközi humanitárius jogi aktusokat és az egyéb vonatkozó jogi aktusokat; elismeri a nemzetközi humanitárius jognak történő megfelelés előmozdítására vonatkozó uniós iránymutatások fontosságát, és megismétli az alelnöknek/főképviselőnek és az Európai Külügyi Szolgálatnak szóló felhívását, hogy – különösen a Közel-Keleten elkövetett háborús bűncselekményekkel kapcsolatban – fokozzák azok végrehajtását; felhívja az EU-t, hogy támogassa a nemzetközi humanitárius joggal és alkalmazásának bevált gyakorlataival kapcsolatos ismeretek terjesztésére irányuló kezdeményezéseket, valamint ragadja meg a rendelkezésére álló összes kétoldalú eszközt – például a politikai párbeszédet – annak tényleges előmozdítása érdekében, hogy partnerei betartsák a nemzetközi humanitárius jogot; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak meg kell tagadniuk, hogy fegyvereket, felszereléseket, illetve pénzügyi vagy politikai támogatást nyújtsanak olyan kormányoknak vagy nem állami szereplőknek, amelyek a nemzetközi humanitárius jogot megsértik, beleértve nemi erőszak vagy egyéb szexuális erőszak nők és gyermekek ellen történő elkövetésével; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervben vállaltak szerint támogassák azokat a reformfolyamatokat és nemzeti kapacitásépítési erőfeszítéseket, amelyek célja az igazságszolgáltatás, a bűnüldözési ágazatok, a büntetés-végrehajtási rendszer és jóvátételi programok függetlenségének megerősítése azokban a harmadik országokban, amelyek közvetlenül érintettek az ilyen bűncselekmények állítólagos elkövetése által; üdvözli ebben az összefüggésben az átmeneti igazságszolgáltatáshoz nyújtott támogatás 2015. évi uniós keretét, és várakozással tekint annak hatékony végrehajtása elé; |
| --- | --- |

38.

A nem állami szereplők büntetlensége elleni küzdelemről

| 39. | megjegyzi, hogy a nemzetközi büntetőjog és különösen a nemzetközi büntető törvényszékek mandátuma és ítélkezési gyakorlata világosan meghatározza a nem állami csoportok tagjainak felelősségét a nemzetközi bűncselekmények tekintetében; hangsúlyozza, hogy ez a felelősség nem csak a magánszemélyekre vonatkozik hanem a nemzetközi bűncselekmények közvetett társelkövetőire is; ösztönzi az Európai Unió minden tagállamát, hogy állítsák bíróság elé a háborús bűnökért, emberiesség elleni bűncselekményekért és népirtásért felelős állami szereplőket, nem állami szereplőket és egyéneket; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy az erőszakos bűncselekmények ISIS/Dáis, vagy más nem állami szereplők által nők és lányok ellen történő elkövetéséről széles körben számoltak be az érintett nemzetközi szervezetek, és megjegyzi, hogy a nemzetközi jogi közösség az ilyen bűncselekményeknek a nemzetközi bűnügyi kereten belüli elhelyezésével küzd; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ezzel összefüggésben újra megerősíti, hogy határozottan elítéli a nem állami szereplők által, például a Boko Haram által Nigériában, illetve az ISIS/Dáis által Szíriában és Irakban elkövetett gyalázatos bűncselekményeket és emberi jogi jogsértéseket; elborzasztja az elkövetett bűncselekmények széles köre, ideértve a gyilkosságokat, a kínzást, a nemi erőszakot, a rabszolgaságra kényszerítést és a szexuális rabszolgaságot, a gyermekkatonák toborzását, az erőszakos vallási áttérítéseket és a vallási kisebbségek – így a keresztények, jeziditák és mások – módszeres legyilkolását; emlékeztet arra, hogy a szexuális erőszak a Nemzetközi Büntetőbíróság szerint háborús bűncselekménynek és emberiesség elleni bűncselekménynek minősülhet; úgy véli, hogy az elkövetőinek bíróság elé állítását a nemzetközi közösségnek prioritásként kell kezelnie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy folytassanak küzdelmet a büntetlenség ellen, és támogassák aktívan a nem állami csoportok – például a Boko Haram, az ISIS/Dáis – háborús bűnöket és az emberiesség elleni bűncselekményeket elkövető tagjainak és bármely más ilyen szereplőnek bíróság elé állítására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket; kéri, hogy fejlesszenek ki egy világos megközelítést az ISIS/Dáis harcosok és bűnsegédeik bíróság elé állítására vonatkozóan, többek között a népirtással, az emberiség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozással és büntetőeljárással foglalkozó uniós hálózat szakértelmére támaszkodva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak támogatnia kell a nem állami csoportok – mint például az „ISIS/Dáis” – tagjai ellen a Nemzetközi Büntetőbíróság által folytatott büntetőeljárást, azáltal, hogy konszenzusra törekednek az ENSZ Biztonsági Tanácsában, hogy e tekintetben joghatósággal ruházzák fel a Nemzetközi Büntetőbíróságot, mivel Szíria és Irak nem részesei a Római Statútumnak; hangsúlyozza, hogy az EU-nak meg kell vizsgálnia és nemzetközi szinten minden eszközzel támogatnia kell a szíriai konfliktusban részt vevő valamennyi fél – többek között az ISIS/Dáis – által elkövetett bűncselekmények elleni büntetőeljárás indításának lehetőségeit, például az Irakkal és Szíriával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék felállítását; |
| --- | --- |

43.

| 44. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Oroszország és Kína az ENSZ Biztonsági Tanácsának három állandó tagjaként gyakorolta vétójogát a tekintetben, hogy a szíriai helyzet ügyében az ENSZ Alapokmányának VII. fejezete értelmében a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészéhez forduljanak, valamint Szíria vegyi fegyverek használatáért történő szankcionálására hozott büntető intézkedés tekintetében; felhívja az EU-t, hogy támogassa az ENSZ Biztonsági Tanácsa működésének gyors reformjára irányuló fellépést, elsősorban a vétójog használatára vonatkozó reformot, és különösen azt a francia kezdeményezést, hogy tartózkodjanak a vétójog gyakorlásától, amennyiben népirtás, háborús bűncselekmények és emberiesség elleni bűncselekmény bizonyossága merül fel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ösztönzi egy, az Egyesült Nemzetek Alapokmányának VII. fejezetében meghatározott elvek alkalmazására irányuló esetleges felhívást annak érdekében, hogy – minden esetben a nemzetközi közösség égisze alatt és az ENSZ Biztonsági Tanácsának engedélyével – eleget tegyenek a védelmi felelősség elvének; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli az Emberi Jogi Tanács által létrehozott, Szíriával foglalkozó független nemzetközi tényfeltáró bizottságot és az ENSZ Közgyűlése által létrehozott nemzetközi, pártatlan és független mechanizmust, amelyek segítik a Szíriában elkövetett súlyos bűncselekmények kivizsgálását; hangsúlyozza, hogy Irakban is hasonló független mechanizmust kell létrehozni, és felhívja valamennyi uniós tagállamot, a szíriai konfliktusban részt vevő valamennyi felet, a civil társadalom és az ENSZ-rendszer egészét, hogy teljes mértékben működjenek együtt a nemzetközi, pártatlan és független mechanizmussal, és lássák el az adott esetben birtokukban lévő minden olyan információval és dokumentációval, amelyek a megbízatása teljesítéséhez szükségesek; köszönetet mond azoknak az uniós tagállamoknak, amelyek anyagilag hozzájárultak a nemzetközi, pártatlan és független mechanizmushoz, és felszólítja azokat, akik eddig nem tették, hogy ezt tegyék meg; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felszólítja az EU-t, hogy finanszírozza megfelelően azokat a szervezeteket, amelyek nyílt forráskódú vizsgálatokon, valamint háborús bűncselekményekre és emberiesség elleni bűncselekményekre vonatkozó bizonyítékok digitális begyűjtésén dolgoznak annak érdekében, hogy biztosítsák az elszámoltathatóságot és az elkövetőket bíróság elé állítsák; |
| --- | --- |

47.

| 48. | üdvözli az EU-nak a Nemzetközi Igazságszolgáltatási és Elszámoltatási Bizottság munkája, illetve az atrocitásokkal járó bűncselekmények dokumentálását végző egyéb nem kormányzati szervezetek munkája támogatására irányuló erőfeszítéseit; felszólítja az EU-t, hogy nyújtson közvetlen támogatást az iraki és a szíriai civil társadalomnak a konfliktusban részt vevő bármelyik fél – többek között az ISIS/Dáis – által Irakban és Szíriában elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékok gyűjtésében, megőrzésében és védelmében; kéri a valamennyi fél által elkövetett háborús bűncselekményekre, az emberiesség elleni bűncselekményekre és a népirtásra vonatkozó bizonyítékok digitális és egyéb gyűjtését, ami kulcsfontosságú lépés a büntetlenség elleni küzdelem terén, illetve alapvető prioritás; támogatja a brit, belga és iraki kezdeményezést („A Dáis bíróság elé állítására irányuló koalíció”), az ISIS/Dáis által Szíriában és Irakban elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékoknak a nemzetközi vádemelés megkönnyítése érdekében történő gyűjtésére, és felhívja az EU tagállamait, hogy csatlakozzanak, vagy támogassák a koalíciót; támogatja továbbá a „Kulturális örökség kezdeményezés” tevékenységét, és annak a Szíriában és Irakban folytatott, a régészeti és kulturális örökség megsemmisítésével kapcsolatos tényfeltáró tevékenységét; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy vessenek be minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy hatékonyan elvágják az ISIS/Dáis részére érkező erőforrások – köztük fegyverek, járművek és készpénzbevétel, illetve sok más típusú eszköz – áramlását; |
| --- | --- |

49.

| 50. | sürgeti az EU-t, hogy alkalmazzon szankciókat azokkal az országokkal és hatóságokkal szemben, amelyek közvetlenül vagy közvetve elősegítik az erőforrásoknak az ISIS/Dáis részére történő áramlását, és így hozzájárulnak a terrorista bűnözői tevékenységük folytatásához; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamoknak minden állítást ki kell vizsgálniuk, és büntetőeljárás alá kell vonniuk azon saját állampolgáraikat és a joghatóságuk alá tartozó területeken tartózkodó azon személyeket, akik Irakban és Szíriában atrocitásokkal járó bűncselekményeket követtek el, megkíséreltek elkövetni vagy azokban részt vállaltak, vagy ellenkező esetben a Római Statútummal összhangban ki kell adniuk őket a Nemzetközi Büntetőbíróságnak; emlékeztet azonban arra, hogy az ISIS/Dáis tagjainak a tagállamokban való bíróság elé állítása csak kiegészítő intézkedés lehet a nemzetközi igazságszolgáltatás mellett; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza az EU és a Nemzetközi Büntetőbíróság közötti együttműködési és segítségnyújtási megállapodás jelentőségét; felszólítja a tagállamokat, hogy a büntetlenség elleni küzdelemben alkalmazzák az egyetemes joghatóság elvét, és kiemeli, hogy mennyire fontos ez a nemzetközi büntető igazságszolgáltatás hatékonyságának és megfelelő működésének szempontjából; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy az ilyen bűncselekmények esetében kezdeményezzenek büntetőeljárást nemzeti jogrendszerükben akkor is, ha az ilyen bűncselekményeket harmadik országokban vagy harmadik országbeli állampolgárok követték el; |
| --- | --- |

52.

| 53. | sürgeti a nemzetközi közösség valamennyi országát – köztük az uniós tagállamokat –, hogy aktívan dolgozzanak a radikalizálódás megelőzésén és leküzdésén, és javítsák saját jogi és igazságszolgáltatási rendszereiket annak érdekében, hogy elkerüljék a saját állampolgáraiknak és lakosaiknak az ISIS/Dáis csoporthoz történő csatlakozását; |
| --- | --- |

53.

Nemi dimenzió a háborús bűncselekmények keretében elkövetett emberi jogok megsértésének kezelésében

| 54. | kiemeli annak égető szükségességét, hogy felszámolják a szexuális és nemi alapú erőszakot azáltal, hogy kezelik azok nők és lányok elleni háborús fegyverként való széles körű és szisztematikus alkalmazását; sürget minden országot, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. számú határozatával és a nők elleni erőszakkal szembeni fellépés stratégiáival összhangban dolgozzon ki nemzeti cselevési programokat (NAPA), és átfogó elkötelezettségre szólít fel e határozat végrehajtásának biztosítása érdekében; felhív globális kötelezettségvállalásra, hogy garantálják a nők és lányok biztonságát valamennyi veszélyhelyzet vagy válság kirobbanásától fogva vagy konfliktus utáni helyzetben, valamennyi rendelkezésre álló eszköz, például a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes köréhez való hozzáférés biztosítása révén, beleértve a törvényes és biztonságos abortusz biztosítását is a háborús körülmények között nemi erőszak áldozatává váltak számára; hangsúlyozza továbbá, hogy a nők gyakran még a konfliktus vége után is tovább szenvednek az erőszak testi, lelki és társadalmi-gazdasági következményeitől; |
| --- | --- |

54.

| 55. | véleménye szerint a nőknek nagyobb szerepet kellene játszaniuk a konfliktusok megelőzésében, az emberi jogok előmozdításában és a demokratikus reformokban, és hangsúlyozza a nők rendszeres részvételének mint a bármely békefolyamat és konfliktus utáni helyreállítás lényeges elemének fontosságát; ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy segítsék elő a nők békefolyamatokba és a nemzeti egyeztetési folyamatokba történő bevonását; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kéri a Bizottságot, a tagállamokat és az illetékes nemzetközi hatóságokat, hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket – mint például katonai fegyelmi intézkedések érvényesítése, a parancsnoki felelősség elvének fenntartása, valamint a csapatok és békefenntartó és humanitárius személyzet képzése – a szexuális erőszak minden formájának tiltására vonatkozóan; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ-főtitkárnak, az ENSZ Közgyűlése elnökének, valamint az ENSZ-tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  HL L 155., 2001.6.12., 19. o.

(2)  HL L 167., 2002.6.26., 1. o.

(3)  HL L 118., 2003.5.14., 12. o.

(4)  HL L 150., 2003.6.18., 67. o.

(5)  HL L 115., 2006.4.28., 49. o.

(6)  HL L 76., 2011.3.22., 56. o.

(7)  HL C 153. E, 2013.5.31., 115. o.

(8)  HL C 224., 2016.6.21., 31. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0344.

(10)  HL C 224., 2016.6.21., 10. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0459.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0449.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0422.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0051.

(15)  HL C 407., 2016.11.4., 61. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/80

---

P8_TA(2017)0289

Magántulajdonban lévő biztonsági cégek

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a magántulajdonban lévő biztonsági cégekről (2016/2238(INI))

(2018/C 334/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégek fegyveres konfliktusok során végzendő műveleteivel kapcsolatos, az államokra háruló nemzetközi jogi kötelezettségekről és a helyes gyakorlatokról szóló montreux-i dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégek fegyveres konfliktusok során végzendő műveleteivel kapcsolatos, az államokra háruló nemzetközi jogi kötelezettségekről és a helyes gyakorlatokról szóló montreux-i dokumentumra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 15/26., 22/33., 28/7. és 30/6. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 15/26., 22/33., 28/7. és 30/6. számú határozatára,

| — | tekintettel a zsoldosok alkalmazását mint emberi jogi jogsértések elkövetését szolgáló és a népek önrendelkezési jogának gyakorlását akadályozó eszközt vizsgáló, 2005 júliusában létrejött ENSZ-munkacsoportra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a zsoldosok alkalmazását mint emberi jogi jogsértések elkövetését szolgáló és a népek önrendelkezési jogának gyakorlását akadályozó eszközt vizsgáló, 2005 júliusában létrejött ENSZ-munkacsoportra,

| — | tekintettel a nyitott kormányközi munkacsoport jelentéseire, amelyek mérlegelik a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégek tevékenységének szabályozását, nyomon követését és felügyeletét célzó nemzetközi szabályozási keret létrehozásának lehetőségét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyitott kormányközi munkacsoport jelentéseire, amelyek mérlegelik a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégek tevékenységének szabályozását, nyomon követését és felügyeletét célzó nemzetközi szabályozási keret létrehozásának lehetőségét,

| — | tekintettel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek fegyveres biztonsági szolgáltatásainak igénybevételéről szóló ENSZ-iránymutatásra, amelyet nemrégiben kiterjesztettek a fegyvertelen biztonsági szolgálatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek fegyveres biztonsági szolgáltatásainak igénybevételéről szóló ENSZ-iránymutatásra, amelyet nemrégiben kiterjesztettek a fegyvertelen biztonsági szolgálatokra,

| — | tekintettel az ENSZ által a bűnüldöző szervek tisztviselői részére készített magatartási kódexre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által a bűnüldöző szervek tisztviselői részére készített magatartási kódexre;

| — | tekintettel a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégekről szóló esetleges egyezmény tervezetére, amelyet mérlegelés és intézkedés céljából benyújtottak az Emberi Jogi Tanácshoz, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégekről szóló esetleges egyezmény tervezetére, amelyet mérlegelés és intézkedés céljából benyújtottak az Emberi Jogi Tanácshoz,

| — | tekintettel az International Code of Conduct Association (nemzetközi magatartási kódexekkel foglalkozó szövetség) magántulajdonban lévő biztonsági cégekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexére (ICoC), amely önkéntes normákat kínáló ágazati önszabályozó mechanizmus, |
| --- | --- |

—

tekintettel az International Code of Conduct Association (nemzetközi magatartási kódexekkel foglalkozó szövetség) magántulajdonban lévő biztonsági cégekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexére (ICoC), amely önkéntes normákat kínáló ágazati önszabályozó mechanizmus,

| — | tekintettel az International Stability Operations Association (nemzetközi stabilitási műveleti szövetség) magatartási kódexére, amely ágazati fenntartású önszabályozó mechanizmus, |
| --- | --- |

—

tekintettel az International Stability Operations Association (nemzetközi stabilitási műveleti szövetség) magatartási kódexére, amely ágazati fenntartású önszabályozó mechanizmus,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági Szolgálatok Konföderációja és az UNI Europa által a biztonsági magánszektor számára készített, „Magatartási kódex és etika” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági Szolgálatok Konföderációja és az UNI Europa által a biztonsági magánszektor számára készített, „Magatartási kódex és etika” című dokumentumra,

| — | tekintettel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek műveleteinek irányítási rendszerére vonatkozó 18788-as ISO-szabványra, amely meghatározza a magántulajdonban lévő biztonsági cégek irányításának paramétereit, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek műveleteinek irányítási rendszerére vonatkozó 18788-as ISO-szabványra, amely meghatározza a magántulajdonban lévő biztonsági cégek irányításának paramétereit,

| — | tekintettel a tagállamok biztonsági magánszektorért felelős illetékes nemzeti hatóságainak együttműködéséről szóló, 2002. június 13-i tanácsi ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok biztonsági magánszektorért felelős illetékes nemzeti hatóságainak együttműködéséről szóló, 2002. június 13-i tanácsi ajánlásokra,

| — | tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásokra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. július 13-i 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásokra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. július 13-i 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az uniós vezetésű katonai műveletekhez biztosított logisztikai támogatásra vonatkozó uniós koncepcióra és az uniós vezetésű katonai műveletekhez biztosított vállalkozói támogatásra vonatkozó uniós koncepcióra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós vezetésű katonai műveletekhez biztosított logisztikai támogatásra vonatkozó uniós koncepcióra és az uniós vezetésű katonai műveletekhez biztosított vállalkozói támogatásra vonatkozó uniós koncepcióra,

| — | tekintettel a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégeket és szolgáltatásaikat szabályozó uniós intézkedésekre vonatkozó „Priv-War” ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégeket és szolgáltatásaikat szabályozó uniós intézkedésekre vonatkozó „Priv-War” ajánlásokra,

| — | tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című 2013. október 8-i (3) és a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása, valamint a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című, 2013. február 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című 2013. október 8-i (3) és a „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása, valamint a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című, 2013. február 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unión belül és kívül felmerülő számos különféle kockázatra, kihívásra és fenyegetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unión belül és kívül felmerülő számos különféle kockázatra, kihívásra és fenyegetésre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által a hajók fedélzetén dolgozó fegyveres biztonsági személyzetre vonatkozóan 2012 májusában kiadott ideiglenes útmutatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által a hajók fedélzetén dolgozó fegyveres biztonsági személyzetre vonatkozóan 2012 májusában kiadott ideiglenes útmutatásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0191/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0191/2017),

| A. | mivel a biztonság és a védelem az állami hatóságok által a hatékonyság, eredményesség, elszámoltathatóság és jogállamiság kritériumai alapján kezelt közjavak, amelyek nem pusztán pénzügyi forrásoktól, hanem a tudástól is függenek; mivel lehetséges, hogy az állami hatóságok bizonyos területeken nem rendelkeznek a szükséges kapacitásokkal és képességekkel; |
| --- | --- |

A.

mivel a biztonság és a védelem az állami hatóságok által a hatékonyság, eredményesség, elszámoltathatóság és jogállamiság kritériumai alapján kezelt közjavak, amelyek nem pusztán pénzügyi forrásoktól, hanem a tudástól is függenek; mivel lehetséges, hogy az állami hatóságok bizonyos területeken nem rendelkeznek a szükséges kapacitásokkal és képességekkel;

| B. | mivel a biztonságot és a védelmet elsődlegesen az állami hatóságoknak kell biztosítaniuk; |
| --- | --- |

B.

mivel a biztonságot és a védelmet elsődlegesen az állami hatóságoknak kell biztosítaniuk;

| C. | mivel az Eurobarometer-felmérések szerint az uniós polgárok azt akarják, hogy az EU a biztonság és védelem területén aktívabb legyen; |
| --- | --- |

C.

mivel az Eurobarometer-felmérések szerint az uniós polgárok azt akarják, hogy az EU a biztonság és védelem területén aktívabb legyen;

| D. | mivel 2013-ban Európában több mint 1,5 millió szerződéses magánszférabeli biztonsági alkalmazottat alkalmazott mintegy 40 000 magántulajdonban lévő biztonsági cég; mivel e számok folyamatosan nőnek; mivel e vállalatok forgalma a nevezett évben nagyjából 35 milliárd euró volt; mivel világszinten a magánszférabeli biztonsági ágazat értékét 2016-ban 200 milliárd USD-ra becsülték, mintegy 100 000 magántulajdonban lévő biztonsági céggel és 3,5 millió alkalmazottal; |
| --- | --- |

D.

mivel 2013-ban Európában több mint 1,5 millió szerződéses magánszférabeli biztonsági alkalmazottat alkalmazott mintegy 40 000 magántulajdonban lévő biztonsági cég; mivel e számok folyamatosan nőnek; mivel e vállalatok forgalma a nevezett évben nagyjából 35 milliárd euró volt; mivel világszinten a magánszférabeli biztonsági ágazat értékét 2016-ban 200 milliárd USD-ra becsülték, mintegy 100 000 magántulajdonban lévő biztonsági céggel és 3,5 millió alkalmazottal;

| E. | mivel az elmúlt néhány évtizedben a magántulajdonban lévő biztonsági cégeket – amely kifejezés ezen állásfoglalás alkalmazásában magában foglalja a magántulajdonban lévő katonai cégeket is – egyre nagyobb mértékben vették igénybe a nemzeti kormányok, valamint katonai és polgári ügynökségek mind belföldi szolgáltatások céljára, mind tengerentúli bevetések támogatásához; |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt néhány évtizedben a magántulajdonban lévő biztonsági cégeket – amely kifejezés ezen állásfoglalás alkalmazásában magában foglalja a magántulajdonban lévő katonai cégeket is – egyre nagyobb mértékben vették igénybe a nemzeti kormányok, valamint katonai és polgári ügynökségek mind belföldi szolgáltatások céljára, mind tengerentúli bevetések támogatásához;

| F. | mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek által nyújtott szolgáltatások köre rendkívül széles a logisztikai szolgáltatásoktól a konkrét harcászati támogatásig, a katonai technológia biztosításáig és a konfliktusokat követő újjáépítésben való részvételig; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek a tagállamokon belül is létfontosságú szolgáltatásokat nyújtanak, ideértve a börtönüzemeltetést és az infrastrukturális létesítményeknél biztosított járőrözést; mivel magántulajdonban lévő biztonsági cégeket vettek igénybe a közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) polgári és katonai missziók során valós helyzetekben nyújtott támogatáshoz, táborok építéséhez, képzéshez, légi szállításhoz, valamint hogy támogassák a humanitárius segítségnyújtási tevékenységeket; |
| --- | --- |

F.

mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek által nyújtott szolgáltatások köre rendkívül széles a logisztikai szolgáltatásoktól a konkrét harcászati támogatásig, a katonai technológia biztosításáig és a konfliktusokat követő újjáépítésben való részvételig; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek a tagállamokon belül is létfontosságú szolgáltatásokat nyújtanak, ideértve a börtönüzemeltetést és az infrastrukturális létesítményeknél biztosított járőrözést; mivel magántulajdonban lévő biztonsági cégeket vettek igénybe a közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) polgári és katonai missziók során valós helyzetekben nyújtott támogatáshoz, táborok építéséhez, képzéshez, légi szállításhoz, valamint hogy támogassák a humanitárius segítségnyújtási tevékenységeket;

| G. | mivel az EU kontextusában nagy eltérések mutatkoznak a magántulajdonban lévő biztonsági cégek igénybevételének tagállami gyakorlatában, a szerződéses megbízásukkal kapcsolatos eljárásokban és a vonatkozó szabályozási rendszerek minőségében, és sokan multilaterális műveletekben részt vevő kontingenseik támogatásához használják őket; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU kontextusában nagy eltérések mutatkoznak a magántulajdonban lévő biztonsági cégek igénybevételének tagállami gyakorlatában, a szerződéses megbízásukkal kapcsolatos eljárásokban és a vonatkozó szabályozási rendszerek minőségében, és sokan multilaterális műveletekben részt vevő kontingenseik támogatásához használják őket;

| H. | mivel folyamatban van a korábban a fegyveres erők tevékenységeinek szerves részét képező katonai tevékenységek kiszervezése többek között a szolgáltatások költséghatékonyabb biztosítása, valamint az egyre zsugorodó fegyveres erők képességhiányainak ellensúlyozása érdekében, miközben egyre több multilaterális külföldi misszióra kerül sor és egyre csökken a költségvetés, mivel a döntéshozók nem akarják elkülöníteni a megfelelő forrásokat; mivel ezt kivételként kellene alkalmazni; mivel szükség van a képességhiányok kiküszöbölésére; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégeknek módjukban áll olyan képességek rövid határidőn belüli és kiegészítő jellegű biztosítása is, amelyekkel a nemzeti fegyveres erők egyáltalán nem rendelkeznek; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek alkalmazására politikai megfontolásból is sor kerül az egységek bevetésére vonatkozó korlátozások kikerülése, például olyan helyzetek megoldása érdekében, amikor a lakosság nem támogatja a saját fegyveres erők bevetését; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek külpolitikai eszközként történő alkalmazásának hatékony parlamenti ellenőrzés tárgyát kell képeznie; |
| --- | --- |

H.

mivel folyamatban van a korábban a fegyveres erők tevékenységeinek szerves részét képező katonai tevékenységek kiszervezése többek között a szolgáltatások költséghatékonyabb biztosítása, valamint az egyre zsugorodó fegyveres erők képességhiányainak ellensúlyozása érdekében, miközben egyre több multilaterális külföldi misszióra kerül sor és egyre csökken a költségvetés, mivel a döntéshozók nem akarják elkülöníteni a megfelelő forrásokat; mivel ezt kivételként kellene alkalmazni; mivel szükség van a képességhiányok kiküszöbölésére; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégeknek módjukban áll olyan képességek rövid határidőn belüli és kiegészítő jellegű biztosítása is, amelyekkel a nemzeti fegyveres erők egyáltalán nem rendelkeznek; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek alkalmazására politikai megfontolásból is sor kerül az egységek bevetésére vonatkozó korlátozások kikerülése, például olyan helyzetek megoldása érdekében, amikor a lakosság nem támogatja a saját fegyveres erők bevetését; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek külpolitikai eszközként történő alkalmazásának hatékony parlamenti ellenőrzés tárgyát kell képeznie;

| I. | mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégeket olyan vádak érik, hogy emberi jogi jogsértésekben és emberéletet követelő incidensekben is részt vettek; mivel ezek az incidensek időszakonként és országonként eltérőek, és egyes esetekben a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének minősülnek, ideértve a háborús bűncselekményeket is; mivel néhány ilyen esetben eljárást indítottak; mivel mindez az átláthatóság hiányával együtt kihatott a nemzetközi közösség adott országokban tett erőfeszítéseire, és rámutatott a számonkérhetőség struktúráinak jelentős hiányosságaira, amelyek egyebek mellett annak következményei, hogy elsősorban helyi leányvállalatok vagy alvállalkozók számos rétege jött létre a különböző országokban, ami egyes esetekben azzal jár, hogy nem képesek garantálni a fogadó országok lakosságának alapvető biztonságát; |
| --- | --- |

I.

mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégeket olyan vádak érik, hogy emberi jogi jogsértésekben és emberéletet követelő incidensekben is részt vettek; mivel ezek az incidensek időszakonként és országonként eltérőek, és egyes esetekben a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének minősülnek, ideértve a háborús bűncselekményeket is; mivel néhány ilyen esetben eljárást indítottak; mivel mindez az átláthatóság hiányával együtt kihatott a nemzetközi közösség adott országokban tett erőfeszítéseire, és rámutatott a számonkérhetőség struktúráinak jelentős hiányosságaira, amelyek egyebek mellett annak következményei, hogy elsősorban helyi leányvállalatok vagy alvállalkozók számos rétege jött létre a különböző országokban, ami egyes esetekben azzal jár, hogy nem képesek garantálni a fogadó országok lakosságának alapvető biztonságát;

| J. | mivel az Uniónak és tagállamainak törekedniük kell e helyzetek jövőbeni megelőzésére, és tartózkodniuk kell az erőszak és fegyverek alkalmazásával, erőszakos cselekményekben való részvétellel, illetve a harcokban és a háborús területeken való egyéb, a jogos önvédelmen túlmenő szerepvállalással járó katonai műveletek kiszervezésétől; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégeknek kiszervezett, konfliktus sújtotta térségekben végrehajtandó műveleteket és tevékenységeket a logisztikai támogatás nyújtására és a létesítmények védelmére kell korlátozni, anélkül, hogy magántulajdonban lévő biztonsági cégek ténylegesen jelen lennének a harci tevékenységek helyszínén; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek semmilyen esetben sem helyettesíthetik a nemzeti fegyveres erők személyi állományát; mivel a védelmi politikák alkalmazása során annak kell a legfontosabb prioritásnak lennie, hogy a tagállamok fegyveres erői rendelkezzenek azokkal az erőforrásokkal, eszközökkel, képességekkel, ismeretekkel és kellékekkel, amelyek a feladataik teljes körű ellátásához szükségesek; |
| --- | --- |

J.

mivel az Uniónak és tagállamainak törekedniük kell e helyzetek jövőbeni megelőzésére, és tartózkodniuk kell az erőszak és fegyverek alkalmazásával, erőszakos cselekményekben való részvétellel, illetve a harcokban és a háborús területeken való egyéb, a jogos önvédelmen túlmenő szerepvállalással járó katonai műveletek kiszervezésétől; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégeknek kiszervezett, konfliktus sújtotta térségekben végrehajtandó műveleteket és tevékenységeket a logisztikai támogatás nyújtására és a létesítmények védelmére kell korlátozni, anélkül, hogy magántulajdonban lévő biztonsági cégek ténylegesen jelen lennének a harci tevékenységek helyszínén; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek semmilyen esetben sem helyettesíthetik a nemzeti fegyveres erők személyi állományát; mivel a védelmi politikák alkalmazása során annak kell a legfontosabb prioritásnak lennie, hogy a tagállamok fegyveres erői rendelkezzenek azokkal az erőforrásokkal, eszközökkel, képességekkel, ismeretekkel és kellékekkel, amelyek a feladataik teljes körű ellátásához szükségesek;

| K. | mivel e cégek szolgáltatásai igénybevételének szabályozása és a tevékenységeik feletti megfelelő ellenőrzés biztosítása érdekében be kell vezetni egy kötelező erejű és nyomonkövetési mechanizmust magában foglaló jogi keretet, hogy az államok kihasználhassák a magántulajdonban lévő biztonsági cégek kínálta előnyöket, valamint hogy biztosítsák nemzetközi szintű számonkérhetőségüket; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek olyan iparág szereplői, amely erősen transznacionális jellegű, emellett kormányzati és kormányközi szereplőkkel fonódik egybe, és mint ilyen, a szabályozás globális megközelítését teszi szükségessé; mivel az ágazat jelenlegi szabályozási helyzete egy sor következetlen szabályt tartalmaz, amelyek jelentős eltérést mutatnak a tagállamok között; mivel a nem homogén nemzeti jogszabályok és az egyes magántulajdonban lévő biztonsági cégek által elfogadott önszabályozások a büntetések hiány miatt kevéssé rendelkeznek visszatartó erővel ahhoz, hogy megelőzzék a visszaéléseket, és ez jelentős hatással van arra, hogy miként működnek a magántulajdonban lévő biztonsági cégek a többoldalú intervenciók során és a konfliktus sújtotta térségekben; |
| --- | --- |

K.

mivel e cégek szolgáltatásai igénybevételének szabályozása és a tevékenységeik feletti megfelelő ellenőrzés biztosítása érdekében be kell vezetni egy kötelező erejű és nyomonkövetési mechanizmust magában foglaló jogi keretet, hogy az államok kihasználhassák a magántulajdonban lévő biztonsági cégek kínálta előnyöket, valamint hogy biztosítsák nemzetközi szintű számonkérhetőségüket; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek olyan iparág szereplői, amely erősen transznacionális jellegű, emellett kormányzati és kormányközi szereplőkkel fonódik egybe, és mint ilyen, a szabályozás globális megközelítését teszi szükségessé; mivel az ágazat jelenlegi szabályozási helyzete egy sor következetlen szabályt tartalmaz, amelyek jelentős eltérést mutatnak a tagállamok között; mivel a nem homogén nemzeti jogszabályok és az egyes magántulajdonban lévő biztonsági cégek által elfogadott önszabályozások a büntetések hiány miatt kevéssé rendelkeznek visszatartó erővel ahhoz, hogy megelőzzék a visszaéléseket, és ez jelentős hatással van arra, hogy miként működnek a magántulajdonban lévő biztonsági cégek a többoldalú intervenciók során és a konfliktus sújtotta térségekben;

| L. | mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégekre, a magántulajdonban lévő katonai cégekre és szolgáltatásaikra vonatkozóan nem létezik elfogadott fogalommeghatározás; mivel a zsoldosokkal foglalkozó ENSZ-munkacsoport által készített egyezménytervezetben szereplő meghatározás szerint a magántulajdonban lévő biztonsági cég olyan vállalati gazdálkodó egység, amely ellentételezés fejében katonai és/vagy biztonsági szolgáltatásokat nyújt természetes személyek és/vagy jogi személyek révén; mivel ebben a kontextusban a katonai szolgáltatások úgy határozhatók meg, mint katonai tevékenységekkel kapcsolatos szakszolgáltatások, amelyek az alábbiakat foglalják magukban: stratégiai tervezés, hírszerzés, nyomozás, szárazföldi, tengeri vagy légi felderítés, bármely típusú, pilótával vagy pilóta nélkül végrehajtott repülési műveletek, műholdas megfigyelés és hírszerzés, bármely típusú, katonai alkalmazásokkal megvalósított tudástranszfer, fegyveres erők tárgyi és műszaki támogatása és más vonatkozó tevékenységek; mivel a biztonsági szolgáltatások úgy határozhatók meg, mint épületek, berendezések, vagyontárgyak és emberek fegyveres őrzése és védelme, bármely típusú, biztonsági és rendfenntartási alkalmazásokkal megvalósított tudástranszfer, informatikai biztonsági intézkedések kifejlesztése és végrehajtása és más vonatkozó tevékenységek; |
| --- | --- |

L.

mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégekre, a magántulajdonban lévő katonai cégekre és szolgáltatásaikra vonatkozóan nem létezik elfogadott fogalommeghatározás; mivel a zsoldosokkal foglalkozó ENSZ-munkacsoport által készített egyezménytervezetben szereplő meghatározás szerint a magántulajdonban lévő biztonsági cég olyan vállalati gazdálkodó egység, amely ellentételezés fejében katonai és/vagy biztonsági szolgáltatásokat nyújt természetes személyek és/vagy jogi személyek révén; mivel ebben a kontextusban a katonai szolgáltatások úgy határozhatók meg, mint katonai tevékenységekkel kapcsolatos szakszolgáltatások, amelyek az alábbiakat foglalják magukban: stratégiai tervezés, hírszerzés, nyomozás, szárazföldi, tengeri vagy légi felderítés, bármely típusú, pilótával vagy pilóta nélkül végrehajtott repülési műveletek, műholdas megfigyelés és hírszerzés, bármely típusú, katonai alkalmazásokkal megvalósított tudástranszfer, fegyveres erők tárgyi és műszaki támogatása és más vonatkozó tevékenységek; mivel a biztonsági szolgáltatások úgy határozhatók meg, mint épületek, berendezések, vagyontárgyak és emberek fegyveres őrzése és védelme, bármely típusú, biztonsági és rendfenntartási alkalmazásokkal megvalósított tudástranszfer, informatikai biztonsági intézkedések kifejlesztése és végrehajtása és más vonatkozó tevékenységek;

| M. | mivel a montreux-i dokumentum az első olyan fontos dokumentum, amely meghatározza a nemzetközi jog magántulajdonban lévő biztonsági cégekre való alkalmazását; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex meghatározza az ágazati szabványokat és egyre inkább olyan eszközzé válik, amely biztosítja a globális ágazat alapvető normáit; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek nemzetközi magatartási kódexével foglalkozó szövetség (ICoCA) célul tűzte ki az ICoC végrehajtásának előmozdítását, irányítását és felügyeletét, továbbá a biztonsági szolgáltatások felelős nyújtásának, valamint az emberi jogok és a nemzeti és nemzetközi jog tiszteletben tartásának ösztönzését; mivel az ICoCA-ba való belépés önkéntes és díjköteles eljárás, a magas belépési díjak pedig nem teszik lehetővé valamennyi magántulajdonban lévő biztonsági cég számára a csatlakozást; |
| --- | --- |

M.

mivel a montreux-i dokumentum az első olyan fontos dokumentum, amely meghatározza a nemzetközi jog magántulajdonban lévő biztonsági cégekre való alkalmazását; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódex meghatározza az ágazati szabványokat és egyre inkább olyan eszközzé válik, amely biztosítja a globális ágazat alapvető normáit; mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek nemzetközi magatartási kódexével foglalkozó szövetség (ICoCA) célul tűzte ki az ICoC végrehajtásának előmozdítását, irányítását és felügyeletét, továbbá a biztonsági szolgáltatások felelős nyújtásának, valamint az emberi jogok és a nemzeti és nemzetközi jog tiszteletben tartásának ösztönzését; mivel az ICoCA-ba való belépés önkéntes és díjköteles eljárás, a magas belépési díjak pedig nem teszik lehetővé valamennyi magántulajdonban lévő biztonsági cég számára a csatlakozást;

| N. | mivel számos nemzetközi fórum foglalkozik a magántulajdonban lévő biztonsági cégek szabályozásával, ilyenek a montreux-i dokumentum fóruma, ahol az EU-t beválasztották az elnök barátai csoportba, a nyitott kormányközi munkacsoport, amely mérlegeli a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégek tevékenységének szabályozását, nyomon követését és felügyeletét célzó nemzetközi szabályozási keret létrehozásának lehetőségét, valamint az International Code of Conduct Association (nemzetközi magatartási kódexekkel foglalkozó szövetség); |
| --- | --- |

N.

mivel számos nemzetközi fórum foglalkozik a magántulajdonban lévő biztonsági cégek szabályozásával, ilyenek a montreux-i dokumentum fóruma, ahol az EU-t beválasztották az elnök barátai csoportba, a nyitott kormányközi munkacsoport, amely mérlegeli a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégek tevékenységének szabályozását, nyomon követését és felügyeletét célzó nemzetközi szabályozási keret létrehozásának lehetőségét, valamint az International Code of Conduct Association (nemzetközi magatartási kódexekkel foglalkozó szövetség);

| O. | mivel az EU és 23 tagállam csatlakozott a montreux-i dokumentumhoz, továbbá mivel az EU az International Code of Conduct Association (nemzetközi magatartási kódexekkel foglalkozó szövetség) munkacsoportjának tagja; mivel az EU az Emberi Jogi Tanács keretében hozzájárul a nemzetközi szabályozási keret esetleges kidolgozásához; mivel az EU döntő szerepet játszik a különféle katonai és biztonsági szolgáltatások nyújtása és exportja feletti nemzeti és regionális ellenőrzés előmozdításában; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU és 23 tagállam csatlakozott a montreux-i dokumentumhoz, továbbá mivel az EU az International Code of Conduct Association (nemzetközi magatartási kódexekkel foglalkozó szövetség) munkacsoportjának tagja; mivel az EU az Emberi Jogi Tanács keretében hozzájárul a nemzetközi szabályozási keret esetleges kidolgozásához; mivel az EU döntő szerepet játszik a különféle katonai és biztonsági szolgáltatások nyújtása és exportja feletti nemzeti és regionális ellenőrzés előmozdításában;

| P. | mivel az Európai Unió az Európában létrejött és/vagy KBVP-missziók és műveletek keretében vagy uniós küldöttségeken fellépő, magántulajdonban lévő biztonsági cégek nagy száma ellenére nem rendelkezik megfelelő keretszabályozással; mivel a meglévő keretszabályozások szinte kizárólag az iraki konfliktus során, harci műveleteket biztosító katonai cégek vonatkozásában bevezetett amerikai mintán alapulnak; mivel ezek a referenciák sem a magántulajdonban lévő európai biztonsági cégek formájának, sem pedig azok feladatainak nem felelnek meg; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unió az Európában létrejött és/vagy KBVP-missziók és műveletek keretében vagy uniós küldöttségeken fellépő, magántulajdonban lévő biztonsági cégek nagy száma ellenére nem rendelkezik megfelelő keretszabályozással; mivel a meglévő keretszabályozások szinte kizárólag az iraki konfliktus során, harci műveleteket biztosító katonai cégek vonatkozásában bevezetett amerikai mintán alapulnak; mivel ezek a referenciák sem a magántulajdonban lévő európai biztonsági cégek formájának, sem pedig azok feladatainak nem felelnek meg;

| Q. | mivel elengedhetetlenül szükséges, hogy elsődleges cél legyen a bűnüldözési szervek és a magántulajdonban lévő biztonsági cégek közötti interakció, együttműködés és segítségnyújtás egyértelmű szabályainak kidolgozása; |
| --- | --- |

Q.

mivel elengedhetetlenül szükséges, hogy elsődleges cél legyen a bűnüldözési szervek és a magántulajdonban lévő biztonsági cégek közötti interakció, együttműködés és segítségnyújtás egyértelmű szabályainak kidolgozása;

| R. | mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek jelentősebb szerepet kaphatnak a kalózkodás elleni küzdelemben és a tengeri biztonság javításában, a kutyák segítségével végrehajtott missziókban, a kibervédelemben, a biztonsági eszközök kutatásában és fejlesztésében, a vegyes megfigyelési missziókban és az állami hatóságokkal együtt, azok felügyelete mellett tartott képzésekben; mivel a magántulajdonban lévő fegyveres biztonsági cégek igénybevétele egyedi kihívásokhoz vezetett a tengeri ágazatban, és emberéletet követelő és konfliktust előidéző számos incidenst okozott; |
| --- | --- |

R.

mivel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek jelentősebb szerepet kaphatnak a kalózkodás elleni küzdelemben és a tengeri biztonság javításában, a kutyák segítségével végrehajtott missziókban, a kibervédelemben, a biztonsági eszközök kutatásában és fejlesztésében, a vegyes megfigyelési missziókban és az állami hatóságokkal együtt, azok felügyelete mellett tartott képzésekben; mivel a magántulajdonban lévő fegyveres biztonsági cégek igénybevétele egyedi kihívásokhoz vezetett a tengeri ágazatban, és emberéletet követelő és konfliktust előidéző számos incidenst okozott;

Magántulajdonban lévő biztonsági cégek alkalmazása a külföldön állomásozó katonaság támogatására

| 1. | megjegyzi, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek fontos kiegészítő szerepet játszanak az állam katonai és polgári ügynökségeinek támogatásában azáltal, hogy pótolják a képességek terén a fegyveres erők külföldi bevetése iránti egyre nagyobb igény miatt jelentkező hiányokat, egyúttal pedig ha a lehetőségek engedik, rövid határidőn belüli gyors beavatkozási képességet biztosítsanak; hangsúlyozza, hogy kivételes esetekben a magántulajdonban lévő biztonsági cégek szolgáltatásai pótolják a kapacitásban meglévő hiányokat, amelyeket azonban a tagállamoknak először a nemzeti fegyveres vagy rendfenntartó erőkkel kellene pótolniuk; hangsúlyozza, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégeket az adott országok külpolitikájának végrehajtására szolgáló eszközként használják fel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek a fogadó országokban – különösen a kulturális és vallási szempontból jelentős mértékben különböző országokban – való működésükkor tekintetbe vegyék a helyi hagyományokat és szokásokat, hogy ne veszélyeztessék missziójuk hatékonyságát, és ne idegenítsék el a helyi lakosságot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy a nemzeti haderőkkel összevetve a magántulajdonban lévő biztonsági cégek, különösen a fogadó országokban működő magáncégek értékes helyi ismereteket, valamint gyakran költségmegtakarításokat biztosíthatnak; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az instabil államokban és válság sújtotta régiókban működő magántulajdonban lévő helyi biztonsági vállalkozások által nyújtott szolgáltatások igénybevétele kedvezőtlen következményekhez vezethet az EU külpolitikai céljai tekintetében, ha megerősít olyan helyi fegyveres szereplőket, akiknek szerepet kaphatnak a konfliktusban; megállapítja annak fontosságát, hogy jogilag elhatárolják a magántulajdonban lévő biztonsági cégek műveleteit és a közvetlen katonai tevékenységekre alkalmazott magánszereplők fellépését; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy nem helyénvaló olyan tevékenységek magántulajdonban lévő biztonsági cégekhez történő kiszervezése, amelyek erőszak alkalmazásával és/vagy erőszakos cselekményekben való aktív részvétellel járnak, kivéve önvédelem esetén, és hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek semmilyen körülmények között nem vehetnek részt, illetve nem végezhetnek kihallgatásokat; hangsúlyozza, hogy az EU biztonsága és védelme terén elsődleges fontosságú a nemzeti fegyveres erők megerősítése, amelyeket a magántulajdonban lévő biztonsági cégek csak kiegészíthetnek anélkül, hogy beleszólhatnának a stratégiai döntésekbe; kiemeli, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek hadműveletekben való részvételét indokokhoz, konkrét mutatókkal alapján ellenőrizhető, meghatározott célokhoz és kimerítően részletezett költségvetéshez, valamint pontos kezdő és záró dátumhoz kell kötni, és annak szigorú etikai kódex betartása mellett kell zajlania; rámutat, hogy a fegyveres és biztonsági erők külföldön végzett munkája alapvető értéket jelent a béke fenntartásához és a konfliktusok megelőzéséhez, továbbá azt követően a társadalom újjáépítéséhez és a nemzeti megbékéléshez; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek alkalmazásához kapcsolódó költséghatékonyság elve főként rövid távon jár előnyökkel, különösen, ha nem veszünk figyelembe egy sor társadalmi-gazdasági változót, és ezért nem válhat első számú kritériummá a biztonsági kérdések kezelésekor; emlékeztet arra, hogy az elszámoltathatósági és a felügyeleti mechanizmusok kulcsfontosságúak annak biztosításához, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek legitimitása és potenciális előnyei teljes mértékben érvényesüljenek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat a magántulajdonban lévő biztonsági cégek tagállamok általi állami igénybevétele feletti parlamenti felügyelet fontosságára; |
| --- | --- |

6.

A magántulajdonban lévő biztonsági cégek EU általi alkalmazása

| 7. | megállapítja, hogy az EU magántulajdonban lévő biztonsági cégeket bíz meg azzal, hogy őrizzék küldöttségeit és személyzetét, valamint hogy támogassák polgári és katonai KBVP-misszióit; megjegyzi, hogy alkalmazásuk ezáltal közvetlenül hozzájárul ahhoz, hogy harmadik felek hogyan ítélik meg és milyennek látják az Uniót, aminek következtében az EU helyi jelenlétének fontos aspektusává válnak, és ami kihat az EU-ba vetett bizalom szintjére; kéri, hogy a Bizottság és a Tanács tekintse át, hogy hol, mikor és milyen célból alkalmaztak magántulajdonban lévő biztonsági cégeket az uniós missziók támogatására; véleménye szerint nem lenne észszerűtlen, ha az Európai Unió a küldöttségei biztonságát érintő ajánlati felhívásaiban előnyben részesítené azokat a magántulajdonban lévő biztonsági cégeket, amelyek székhelye ténylegesen Európában van, alá vannak vetve az uniós szabályozásnak és európai adók megfizetésére kötelezettek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek különösen konfliktusok sújtotta területeken történő alkalmazása bizonyos feladatok elvégzésére kedvezőtlen mellékhatásokkal járhat az EU-ra nézve, különösen legitimitása tekintetében, mivel előfordulhat, hogy egy válságterületen fegyveres szereplőkkel, negatív hatásokkal azonosítják fegyveres incidensek esetén, vagy hogy helyi szereplők nem szándékos erősítése révén esetlegesen veszélyezteti a lefegyverzést, leszerelést és reintegrációt (DDR), valamint a biztonsági ágazat reformjával (SSR) kapcsolatos erőfeszítéseket; felhívja a figyelmet különösen a például helyi, magántulajdonban lévő biztonsági cégek számára történő ellenőrizetlen alvállalkozásba adás jelentette kockázatokra; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rámutat arra, hogy a katonai és biztonsági szolgáltatások területén gyakori alvállalkozásba adás különböző, komoly jogi és politikai problémákkal jár, különösen a harmadik országbeli helyi alvállalkozások által nyújtott szolgáltatások esetében; véleménye szerint a tagállamoknak, az EKSZ-nek és a Bizottságnak meg kellene állapodniuk abban, hogy követik a NATO példáját, és kizárólag olyan magántulajdonban lévő biztonsági cégeket bíznak meg, amelyek uniós tagállamokban rendelkeznek székhellyel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ezért azt javasolja, hogy a Bizottság tegyen javaslatot a magántulajdonban lévő biztonsági cégekkel való szerződéskötésre vonatkozó, a katonai és biztonsági vállalkozások alkalmazását, igénybevételét és irányítását érintő közös iránymutatásokra, amelyek a jelenlegi sokféle megközelítés helyébe lépnek, egyértelműen meghatározva, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégeknek milyen előírásokat kell betartaniuk, ha szerződést kívánnak kötni az Unióval; sürgeti a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy valamennyi külső fellépésnél, missziónál és műveletnél az uniós küldöttségek esetében minden országban és régióban és az Európai Unió felülvizsgált közös katonai listája szerinti valamennyi szolgáltatás esetében ugyanazokat az iránymutatásokat használják a katonai és biztonsági cégek alkalmazása, igénybevétele és irányítása tekintetében; úgy véli, hogy az iránymutatásoknak a magántulajdonban lévő biztonsági cégek magatartásával és irányításával kapcsolatos nemzetközi bevált gyakorlatokon, például a montreux-i dokumentumon és az ICoC-on kell alapulniuk, és figyelembe kell venniük azt, hogy a válságot követő összetett helyzetekben különös gonddal kell eljárni a magántulajdonban lévő biztonsági cégek kiválasztásakor; szorgalmazza, hogy a Bizottság és az EKSZ kizárólag az ICoC alapján hitelesített szolgáltatókat alkalmazzon, hasonlóan az ENSZ-hez, ahol az ICoC alkalmazása követelmény; rámutat az Egyesült Államok hatóságai által alkalmazott megközelítésre, amelynek keretében részletes normákat és követelményeket foglalnak bele minden egyes szerződésbe, és felhívja az Uniót e példa követésére; hangsúlyozza, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégekkel kötött szerződéseknek egyebek mellett rendelkezéseket kell tartalmazniuk az engedélyek meglétére, a személyzet és a vagyon nyilvántartására, a képzésre, a fegyverek jogszerű beszerzésére és használatára, valamint a belső felépítésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri, hogy legyen jelen egy uniós biztonsági vállalattól származó uniós biztonsági felügyelő az uniós finanszírozású helyszíneken és az uniós küldöttségeken, akinek feladata a biztonsági szolgáltatások minőségének biztosítása, a helyben felvett biztonsági személyzet átvilágítása és képzése, jó kapcsolatok kiépítése és fenntartása a helyi biztonsági erőkkel, valamint kockázatértékelések biztosítása, továbbá aki az első számú kapcsolattartó a küldöttség számára a biztonsággal kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja, hogy a Bizottság állítsa össze azon magántulajdonban lévő biztonsági cégek nyitott listáját, amelyek megfelelnek az uniós normáknak, azaz nem szerepelnek bűnügyi nyilvántartásban, megfelelő pénzügyi és gazdasági kapacitással rendelkeznek, birtokában vannak engedélyeknek, és átvilágítják a személyzetet; megjegyzi, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégekkel kapcsolatos normák Unió-szerte meglehetősen eltérőek, és úgy véli, hogy a tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük s normák harmonizálása érdekében; úgy véli, hogy a fenti a listát legalább kétévente aktualizálni kell; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy amennyiben az EU olyan harmadik országokban támaszkodik magántulajdonban lévő biztonsági cégekre, amelyekkel megállapodást kötött a fegyveres erők jogállásáról (SOFA-megállapodás), e megállapodásokba minden esetben fel kell venni az alkalmazásra kerülő, magántulajdonban lévő biztonsági cégeket, és konkrétan rögzíteni kell, hogy a cégek az uniós jog szerint elszámoltathatók; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozók által nyújtott támogatásra vonatkozó uniós koncepciót meg kell erősíteni, és kötelezővé kell tenni a tagállamok és az uniós intézmények számára; úgy véli, hogy a koncepciónak – például egyesült államokbeli normák mintájára – szigorúbb normákat kell meghatároznia, amelyeket bele kell foglalni a szerződésekbe, és elő kell írni azt is, hogy konfliktus sújtotta régiókban sem vállalkozóként, sem alvállalkozóként nem alkalmazhatók magántulajdonban lévő helyi biztonsági cégek; hangsúlyozza, hogy a magántulajdonban lévő nemzetközi biztonsági cégek számára lehetővé kell tenni helyi személyzet felvételét, de ez csupán egyenként és közvetlenül történhet, hogy biztosított legyen a tényleges átvilágítás, és meg lehessen előzni a helyi biztonsági iparágak konfliktus sújtotta régiókban történő létrejöttét; |
| --- | --- |

14.

A magántulajdonban lévő biztonsági cégek szabályozása

| 15. | javasolja, hogy a Bizottság állítson össze egy zöld könyvet azzal a céllal, hogy a köz- és magánszférabeli biztonsági ágazatok valamennyi érdekeltjét bevonja egy széleskörű konzultációba és vitába a közvetlen együttműködés lehetőségeinek hatékonyabb feltárását és az alapvető művelet-végrehajtási szabályok és bevált gyakorlatok kidolgozását szolgáló folyamatokról; javasolja a minőségre vonatkozó ágazatspecifikus uniós normák kidolgozását; javasolja ezért a magántulajdonban lévő biztonsági cégek fogalommeghatározásának egyértelműsítését tevékenységeik tényleges szabályozásának kidolgozása előtt, mivel a fogalommeghatározás hiánya joghézagokhoz vezethet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy az Uniónak első lépésként pontosan meg kellene határoznia a vonatkozó katonai és biztonsági szolgáltatásokat; ezzel összefüggésben sürgeti a Tanácsot, hogy haladéktalanul vegye fel a magántulajdonban lévő biztonsági cégek által nyújtott katonai és biztonsági szolgáltatásokat az Európai Unió közös katonai listájára; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan hatékony európai szabályozó modellt, amely:






  — | egy irányelv révén elősegíti a tagállamok közötti jogszabályi eltérések harmonizálását; |
| --- | --- | --- |

17.

—

egy irányelv révén elősegíti a tagállamok közötti jogszabályi eltérések harmonizálását;

| — | újraértékeli és ezzel újra meghatározza a köz- és magánszféra közötti jelenlegi együttműködési stratégiákat; |
| --- | --- |

—

újraértékeli és ezzel újra meghatározza a köz- és magánszféra közötti jelenlegi együttműködési stratégiákat;

| — | feltérképezi a végső felhasználás tekintetében egy, illetve a több célú cégeket; |
| --- | --- |

—

feltérképezi a végső felhasználás tekintetében egy, illetve a több célú cégeket;

| — | kontextusba helyezi a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégek konkrét jellegét és szerepét; |
| --- | --- |

—

kontextusba helyezi a magántulajdonban lévő katonai és biztonsági cégek konkrét jellegét és szerepét;

| — | magas szintű normákat – köztük a személyzet biztonsági átvilágításának megfelelő szintjét és méltányos javadalmazást – határoz meg a biztonsági szolgáltatásokat nyújtó, az EU-n belül vagy külföldön működő magáncégekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

magas szintű normákat – köztük a személyzet biztonsági átvilágításának megfelelő szintjét és méltányos javadalmazást – határoz meg a biztonsági szolgáltatásokat nyújtó, az EU-n belül vagy külföldön működő magáncégekre vonatkozóan;

| — | biztosítja a magántulajdonban lévő biztonsági cégek által elkövetett szabálytalanságok és jogszerűtlen cselekmények bejelentését, valamint lehetővé teszi a tevékenységeik során elkövetett jogsértésekért, köztük emberi jogi jogsértésekért való elszámoltatásukat; |
| --- | --- |

—

biztosítja a magántulajdonban lévő biztonsági cégek által elkövetett szabálytalanságok és jogszerűtlen cselekmények bejelentését, valamint lehetővé teszi a tevékenységeik során elkövetett jogsértésekért, köztük emberi jogi jogsértésekért való elszámoltatásukat;

| — | egyedi tengeri perspektívát épít be, figyelembe véve a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) vezető szerepét; |
| --- | --- |

—

egyedi tengeri perspektívát épít be, figyelembe véve a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) vezető szerepét;

| 18. | megállapítja, hogy a kialakulóban lévő globális szabályozási keretek, például a montreux-i dokumentum, az ICoC és az ENSZ keretén belüli más szabályozási kezdeményezések egyértelműen előrelépésnek számítanak összevetve azzal, hogy mindössze tíz évvel ezelőtt még semmilyen érdemi szabályozás nem állt rendelkezésre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli számos uniós tagállam arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a montreux-i dokumentumban foglalt bevált gyakorlatokat követve hatékony nemzeti szabályozást vezessenek be a magántulajdonban lévő biztonsági cégekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja ugyanakkor, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek teljesítményének értékelését megnehezíti, hogy nincsen következetes jelentéstétel e cégek uniós intézmények és tagállami kormányok részéről történő igénybevételéről; bátorítja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy következetesebben és átlátható módon adjanak tájékoztatást a fenti kérdésről, hogy költségvetési hatóságaik és független ellenőrök részéről megfelelő értékelés készülhessen a magántulajdonban lévő biztonsági cégek alkalmazásáról; javasolja a parlamentek és a nem kormányzati szervezetek tevékeny bevonását a szükséges értékelési folyamatokba, amelyek kulcsfontosságúak ezen ágazat szabályozásához és felügyeletéhez; |
| --- | --- |

20.

| 21. | javasolja a Bizottságnak és a Tanácsnak, hogy hozzanak létre jogi keretet, nemzeti jogszabályt írva elő a katonai és biztonsági szolgáltatások exportjának ellenőrzésére, valamint hogy a fegyverkivitelről szóló éves uniós jelentésben a nyilvános átláthatóság és elszámoltathatóság fokozása érdekében adjanak számot a tagállamok által kiadott, katonai és biztonsági szolgáltatások exportjára vonatkozó engedélyekről; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek transznacionális jellege következtében és különösen a világ válság sújtotta területein végzett tevékenységeik kapcsán időnként – különösen ha a helyi jogi felépítés gyenge – joghézagokra derülhet fény, amelyek megnehezítik a cégek vagy alkalmazottaik cselekedeteinek számonkérését; megállapítja, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégekre vonatkozó nemzeti szabályozásoknak gyakran nincsen országhatáron kívüli hatályuk; hangsúlyozza, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégeknek mindig a jogszabályok szerint kell eljárniuk, továbbá a fogadó államoknak és a szerződő államoknak hatékony ellenőrzés alá kell vonniuk őket; megjegyzi, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégeket és az Európai Unió alkalmazottait érintő, a kockázatos területeken esetlegesen felmerülő jogviták vagy incidensek vonatkozásában gyakran joghézag áll fenn; ezért az uniós személyzet védelme érdekében magántulajdonban lévő biztonsági cégeket alkalmazó európai intézmények számára olyan egységes és egyértelmű szabályok felállítását javasolja, amelyek a védelmi rések és a büntetlenség elkerülése érdekében egyértelműen meghatározzák a hatásköröket és figyelembe veszik a fogadó állam jogi keretét; sürgeti továbbá az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy csak uniós székhelyű, magántulajdonban lévő biztonsági cégekkel szerződjenek, és egyidejűleg írják elő a szolgáltatások közvetlen, a gyakran instabil harmadik országbeli helyi alvállalkozók igénybevétele nélküli elvégzését; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ezért sürgeti, hogy az EU és tagállamai éljenek a montreux-i dokumentum fórumában betöltött státuszukkal, és ragaszkodjanak ahhoz, hogy a részes felek rendszeresen vizsgálják felül a montreux-i dokumentum bevált gyakorlatokra vonatkozó ajánlásai végrehajtásának állását; felszólítja azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy mielőbb csatlakozzanak a montreux-i dokumentumhoz; ösztönzi a tagállamokat, hogy osszák meg bevált gyakorlataikat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sürgeti, hogy az EU és tagállamai olyan jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz létrehozását szorgalmazzák, amely meghaladja a montreux-i dokumentumot azáltal, hogy szabályozza a magántulajdonban lévő biztonsági cégek tevékenységeit, egyenlő versenyfeltételeket teremtve annak biztosítása érdekében, hogy a fogadó államok hatáskörrel rendelkezzenek a magántulajdonban lévő biztonsági cégek szabályozása terén, és a szerződő államok élhessenek az emberi jogok védelmével és a korrupció megelőzésével kapcsolatos jogkörükkel; hangsúlyozza, hogy egy ilyen keretnek magában kell foglalnia a jogsértésekre vonatkozó, visszatartó erejű szankciókat, a jogsértések elkövetőinek számonkérhetőségét, valamint az áldozatok hatékony jogorvoslathoz való hozzáférését is egy olyan engedélyezési és ellenőrzési rendszeren felül, amely valamennyi magántulajdonban lévő biztonsági cégtől megköveteli, hogy független ellenőrzéseknek vessék alá magukat, továbbá hogy személyzetük kötelező emberi jogi képzésen vegyen részt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sürgeti ezért a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, a tagállamokat, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy határozottan támogassák egy ilyen nemzetközi egyezmény létrehozását azzal a céllal, hogy nemzetközi jogi szabályozás jöjjön létre a magántulajdonban lévő biztonsági cégek által nyújtott vonatkozó szolgáltatások szabályozására; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) azon erőfeszítéseit, hogy iránymutatásokat készít a magántulajdonban lévő fegyveres biztonsági csoportok alkalmazására vonatkozóan; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is működjenek együtt az IMO-val a fenti útmutatás világszintű alkalmazása érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek többek között a közbeszerzési határozatok révén befolyásolhatók hatékonyan; ezért hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a szerződések odaítélését a magántulajdonban lévő biztonsági cégek számára ahhoz a feltételhez kössék, hogy elfogadták-e a bevált gyakorlatokat, köztük az átláthatóság elvét, és részt vesznek-e a néhány tagállam által már végrehajtott ICoC-ban; ugyanakkor megállapítja, hogy meg kell erősíteni az ICoC-kal kapcsolatos megfelelési mechanizmust és biztosítani kell teljes függetlenségét ahhoz, hogy a szabályokhoz való igazodás hiteles ösztönzője legyen; megállapítja, hogy a tagállamok közül csak Svédország és az Egyesült Királyság csatlakozott az ICoC-hoz, és úgy véli, hogy az Uniónak első lépésként annak biztosítására kellene összpontosítania, hogy a többi tagállam is csatlakozzon; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megjegyzi, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégeknek felelősségbiztosítással kell rendelkezniük, mivel ezzel stabilabbá és megbízhatóbbá válna a biztonsági piac, és lehetővé válna kisebb és közepes méretű, magántulajdonban lévő biztonsági cégek belépése is; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a szerződések magántulajdonban lévő biztonsági cégeknek történő odaítélésekor tekintetbe kell venni a magántulajdonban lévő biztonsági cégek tapasztalatát és az ellenséges környezetben való működésük időtartamát, és az értékelést erre kell alapozni, nem pedig valamely hasonló szerződés árbevételére; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a figyelmet arra, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek amellett, hogy biztonsági szolgáltatásokat kínálnak, hírszerzési tevékenységet is folytatnak, amelyek vonatkozásában – lehetséges következményeikre tekintettel – hatékony szabályozásra és ellenőrzésre van szükség; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megállapítja, hogy az EU és tagállamai jelentős befolyással rendelkeznek a globális biztonsági szektor fölött, mivel számos fontos szereplő székhelye az EU-ban van; ezért különös hangsúlyt helyez a közös katonai lista esedékes felülvizsgálatára, mivel lehetőséget kínál arra, hogy a magántulajdonban lévő biztonsági cégek egyes szolgáltatásai felkerüljenek a listára, aminek következtében rájuk is vonatkoznának az exportszabályok és tevékenységeikre alkalmazniuk kellene az alapvető normákat; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(2)  HL L 216., 2009.8.20., 76. o.

(3)  HL C 181., 2016.5.19., 2. o.

(4)  HL C 24., 2016.1.22., 33. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/88 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/88

---

P8_TA(2017)0290

Munkakörülmények és bizonytalan foglalkoztatás

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása a munkakörülményekről és a bizonytalan foglalkoztatásról (2016/2221(INI))

(2018/C 334/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 151. és 153. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 151. és 153. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”),

| — | tekintettel a fiatal személyek munkahelyi védelméről szóló, 1994. június 22-i 94/33/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatal személyek munkahelyi védelméről szóló, 1994. június 22-i 94/33/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló 2008. november 19-i 2008/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló 2008. november 19-i 2008/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelv),

| — | tekintettel a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) (a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv) és a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről szóló 2014. május 15-i 2014/67/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (végrehajtási irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) (a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv) és a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről szóló 2014. május 15-i 2014/67/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (végrehajtási irányelv),

| — | tekintettel a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I.) szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I.) szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett dolgozó nőkről szóló 2010. október 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett dolgozó nőkről szóló 2010. október 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozása: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 21. század versenyképes uniós munkaerőpiacának létrehozása: a készségek és képesítések hozzáigazítása a kereslethez és a munkalehetőségekhez a válságból való kilábalás egyik módjaként” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2016. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2016. február 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2016. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2016. február 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az európai unióbeli szociális dömpingről szóló 2016. szeptember 14-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai unióbeli szociális dömpingről szóló 2016. szeptember 14-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló 2017. január 19-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló 2017. január 19-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a foglalkoztatási viszonyok változó jellegéről és a tisztességes bérek fenntartására gyakorolt hatásáról szóló véleményére (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a foglalkoztatási viszonyok változó jellegéről és a tisztességes bérek fenntartására gyakorolt hatásáról szóló véleményére (13),

| — | tekintettel a be nem jelentett munkavégzés kezelésére irányuló együttműködés erősítését célzó európai platformra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a be nem jelentett munkavégzés kezelésére irányuló együttműködés erősítését célzó európai platformra,

| — | tekintettel a Parlament Foglalkoztatási és Szociális Bizottságának felkérése alapkán készült, „Bizonytalan foglalkoztatási feltételek Európában: minták, trendek és szakpolitikai stratégiák” című, 2016-os tanulmányra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Foglalkoztatási és Szociális Bizottságának felkérése alapkán készült, „Bizonytalan foglalkoztatási feltételek Európában: minták, trendek és szakpolitikai stratégiák” című, 2016-os tanulmányra (14),

| — | tekintettel a 2011. december 14-én bevezetett, a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló Európai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. december 14-én bevezetett, a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló Európai chartára,

| — | tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában” című, 2016. őszi negyedéves áttekintésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában” című, 2016. őszi negyedéves áttekintésére,

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016-2020)” című munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016-2020)” című munkadokumentumára,

| — | tekintettel az Eurofound „Rugalmas foglalkoztatási formák:”nagyon atipikus„szerződések” című jelentésére (2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Rugalmas foglalkoztatási formák:”nagyon atipikus„szerződések” című jelentésére (2010),

| — | tekintettel az Eurofound „A válság hatása az európai munkaügyi kapcsolatokra és munkakörülményekre” című jelentésére (2014) (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „A válság hatása az európai munkaügyi kapcsolatokra és munkakörülményekre” című jelentésére (2014) (15),

| — | tekintettel az Eurofound „Új foglalkoztatási formák” című jelentésére (2015) (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Új foglalkoztatási formák” című jelentésére (2015) (16),

| — | tekintettel az Eurofound „A csalárd foglalkoztatás bemutatása az Európai Unióban” című jelentésére (2016) (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „A csalárd foglalkoztatás bemutatása az Európai Unióban” című jelentésére (2016) (17),

| — | tekintettel az Eurofound európai munkakörülményekről szóló felmérésére és az európai munkakörülményekről szóló hatodik felméréséről készült áttekintő jelentésre (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound európai munkakörülményekről szóló felmérésére és az európai munkakörülményekről szóló hatodik felméréséről készült áttekintő jelentésre (18),

| — | tekintettel az európai munkaügyi kapcsolatok Eurofound-szótárára (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai munkaügyi kapcsolatok Eurofound-szótárára (19),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) munkára vonatkozó alapvető normáira és a munkakörülményekről szóló ILO-egyezményekre és -ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) munkára vonatkozó alapvető normáira és a munkakörülményekről szóló ILO-egyezményekre és -ajánlásokra,

| — | tekintettel az ILO munkaviszonyról szóló, R198 (2006). számú ajánlására (20) és annak a munkaviszony megszüntetésére vonatkozó rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO munkaviszonyról szóló, R198 (2006). számú ajánlására (20) és annak a munkaviszony megszüntetésére vonatkozó rendelkezéseire,

| — | tekintettel az ILO „A bizonytalan foglalkoztatás leküzdésére irányuló politikák és szabályozás” című, 2011. évi jelentésére (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO „A bizonytalan foglalkoztatás leküzdésére irányuló politikák és szabályozás” című, 2011. évi jelentésére (21),

| — | tekintettel a nem szabványos foglalkoztatást globális szinten vizsgáló, 2016. évi ILO-jelentésre (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem szabványos foglalkoztatást globális szinten vizsgáló, 2016. évi ILO-jelentésre (22),

| — | tekintettel az ILO 2016. évi, az európai konvergencia szociális pillérének kiépítéséről szóló tanulmányára (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO 2016. évi, az európai konvergencia szociális pillérének kiépítéséről szóló tanulmányára (23),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló ENSZ-egyezmény 2. cikke alapján a részes államok alapkötelezettségeiről szóló 2010. évi 28. sz. általános ENSZ-ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló ENSZ-egyezmény 2. cikke alapján a részes államok alapkötelezettségeiről szóló 2010. évi 28. sz. általános ENSZ-ajánlásokra,

| — | tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló 2011. évi Egyezményére (Isztambuli Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló 2011. évi Egyezményére (Isztambuli Egyezmény),

| — | tekintettel az Európa Tanács nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2014–2017-es stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2014–2017-es stratégiájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0224/2017),

| A. | mivel egyre jobban terjednek a foglalkoztatás nem szabványos, atipikus formái; mivel a határozott idejű vagy részmunkaidős szerződéssel rendelkező munkavállalók száma az elmúlt 15 évben Unió-szerte megnövekedett; mivel hatékony politikákra lesz szükség ahhoz, hogy a különféle foglalkoztatási formákat is felöleljék és egyúttal megfelelő védelmet nyújtsanak a munkavállalók számára; |
| --- | --- |

A.

mivel egyre jobban terjednek a foglalkoztatás nem szabványos, atipikus formái; mivel a határozott idejű vagy részmunkaidős szerződéssel rendelkező munkavállalók száma az elmúlt 15 évben Unió-szerte megnövekedett; mivel hatékony politikákra lesz szükség ahhoz, hogy a különféle foglalkoztatási formákat is felöleljék és egyúttal megfelelő védelmet nyújtsanak a munkavállalók számára;

| B. | mivel az elmúlt 10 évben a szabványos foglalkoztatás mértéke 62 %-ról 59 %-ra esett vissza (24); mivel ha ez a tendencia folytatódik, akkor előfordulhat, hogy a szabványos szerződéseket csak a munkavállalók kisebb hányadára fogják alkalmazni; |
| --- | --- |

B.

mivel az elmúlt 10 évben a szabványos foglalkoztatás mértéke 62 %-ról 59 %-ra esett vissza (24); mivel ha ez a tendencia folytatódik, akkor előfordulhat, hogy a szabványos szerződéseket csak a munkavállalók kisebb hányadára fogják alkalmazni;

| C. | mivel az Unióban továbbra is a határozatlan időtartamú, teljes munkaidős szerződések teszik ki a munkaszerződések nagy részét, és bizonyos ágazatokban a szabványos foglalkoztatás mellett a foglalkoztatás atipikus formái is megjelentek; mivel az atipikus foglalkoztatásnak a nem szabványos munkaidő, illetve a rendszertelen bérek és nyugdíjjárulékok miatt negatív hatásai is lehetnek a munka és a magánélet közötti egyensúlyra; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unióban továbbra is a határozatlan időtartamú, teljes munkaidős szerződések teszik ki a munkaszerződések nagy részét, és bizonyos ágazatokban a szabványos foglalkoztatás mellett a foglalkoztatás atipikus formái is megjelentek; mivel az atipikus foglalkoztatásnak a nem szabványos munkaidő, illetve a rendszertelen bérek és nyugdíjjárulékok miatt negatív hatásai is lehetnek a munka és a magánélet közötti egyensúlyra;

| D. | mivel a mindenekelőtt a digitalizációnak és az új technológiáknak köszönhetően egyre jobban terjedő új foglalkoztatási formák miatt az alkalmazásban történő foglalkoztatás és az önfoglalkoztatás közötti határok összemosódnak (25), ami a munkahelyek minőségi romlásához vezethet; |
| --- | --- |

D.

mivel a mindenekelőtt a digitalizációnak és az új technológiáknak köszönhetően egyre jobban terjedő új foglalkoztatási formák miatt az alkalmazásban történő foglalkoztatás és az önfoglalkoztatás közötti határok összemosódnak (25), ami a munkahelyek minőségi romlásához vezethet;

| E. | mivel bizonyos új foglalkoztatási formák több szempontból is eltérnek a hagyományos szabványos foglalkoztatástól; mivel némelyik átalakítja a munkáltató és a munkavállaló közötti viszonyt, míg más formák megváltoztatják a munkaidő-beosztási és munkaszervezési mintákat, és vannak olyanok is, amelyekre mindkettő jellemző; mivel ez a színlelt önfoglalkoztatás megnövekedéséhez, a munkafeltételek romlásához és a szociális biztonság csökkenéséhez vezethet, de akár előnyökkel is járhat; mivel ezért kiemelkedő fontosságú a meglévő jogszabályok végrehajtása; |
| --- | --- |

E.

mivel bizonyos új foglalkoztatási formák több szempontból is eltérnek a hagyományos szabványos foglalkoztatástól; mivel némelyik átalakítja a munkáltató és a munkavállaló közötti viszonyt, míg más formák megváltoztatják a munkaidő-beosztási és munkaszervezési mintákat, és vannak olyanok is, amelyekre mindkettő jellemző; mivel ez a színlelt önfoglalkoztatás megnövekedéséhez, a munkafeltételek romlásához és a szociális biztonság csökkenéséhez vezethet, de akár előnyökkel is járhat; mivel ezért kiemelkedő fontosságú a meglévő jogszabályok végrehajtása;

| F. | mivel a gazdasági válságot követően üdvözlendő a foglalkoztatási ráta növekedése az Unióban, ez azonban részben annak tudható be, hogy a gazdasági válság után nőtt az atipikus szerződéskötési formák száma, amelyek a szabványos foglalkoztatáshoz képeset a bizonytalanság nagyobb kockázatát hordozzák magukban; mivel nagyobb hangsúlyt kell helyezni a minőségi munkahelyek teremtésére; |
| --- | --- |

F.

mivel a gazdasági válságot követően üdvözlendő a foglalkoztatási ráta növekedése az Unióban, ez azonban részben annak tudható be, hogy a gazdasági válság után nőtt az atipikus szerződéskötési formák száma, amelyek a szabványos foglalkoztatáshoz képeset a bizonytalanság nagyobb kockázatát hordozzák magukban; mivel nagyobb hangsúlyt kell helyezni a minőségi munkahelyek teremtésére;

| G. | mivel a részmunkaidős foglalkoztatás mértéke a válság óta egyáltalán nem csökkent, és a teljes munkaidős foglalkoztatás uniós szinten továbbra sem éri el a válság előtti, 2008-as szintet; mivel az elmúlt években tapasztalt növekedés ellenére a foglalkozatási ráta még mindig elmarad az Európa 2020 stratégia 75 %-os foglalkoztatási céljától, továbbá jelentős eltérések figyelhetők meg a tagállamok között; |
| --- | --- |

G.

mivel a részmunkaidős foglalkoztatás mértéke a válság óta egyáltalán nem csökkent, és a teljes munkaidős foglalkoztatás uniós szinten továbbra sem éri el a válság előtti, 2008-as szintet; mivel az elmúlt években tapasztalt növekedés ellenére a foglalkozatási ráta még mindig elmarad az Európa 2020 stratégia 75 %-os foglalkoztatási céljától, továbbá jelentős eltérések figyelhetők meg a tagállamok között;

| H. | mivel fontos, hogy különbséget tegyünk az egyre jobban terjedő új foglalkoztatási formák, valamint a bizonytalan foglalkoztatás között; |
| --- | --- |

H.

mivel fontos, hogy különbséget tegyünk az egyre jobban terjedő új foglalkoztatási formák, valamint a bizonytalan foglalkoztatás között;

| I. | mivel a szociális politikával kapcsolatos hatáskör megoszlik az Európai Unió és a tagállamok között; mivel az EU ezen a területen csak kiegészítheti és támogathatja a tagállami intézkedéseket; |
| --- | --- |

I.

mivel a szociális politikával kapcsolatos hatáskör megoszlik az Európai Unió és a tagállamok között; mivel az EU ezen a területen csak kiegészítheti és támogathatja a tagállami intézkedéseket;

| J. | mivel az EU a munkafeltételeket illetően csak minimumkövetelményeket fogadhat el anélkül, hogy harmonizálná a tagállami jogszabályokat és rendelkezéseket; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU a munkafeltételeket illetően csak minimumkövetelményeket fogadhat el anélkül, hogy harmonizálná a tagállami jogszabályokat és rendelkezéseket;

| K. | mivel már létrehoztak egy be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelemre irányuló európai platformot, amely a be nem jelentett munkavégzés elleni hatékony és eredményes küzdelem céljából határon átnyúló szoros együttműködést és közös intézkedéseket tesz lehetővé az illetékes tagállami hatóságok és más érdekelt felek között; |
| --- | --- |

K.

mivel már létrehoztak egy be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelemre irányuló európai platformot, amely a be nem jelentett munkavégzés elleni hatékony és eredményes küzdelem céljából határon átnyúló szoros együttműködést és közös intézkedéseket tesz lehetővé az illetékes tagállami hatóságok és más érdekelt felek között;

| L. | mivel a bizonytalan foglalkoztatás a piac szegmentálódásához vezet és elmélyíti a bérek terén meglévő egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

L.

mivel a bizonytalan foglalkoztatás a piac szegmentálódásához vezet és elmélyíti a bérek terén meglévő egyenlőtlenségeket;

| M. | mivel eddig még nem született közös meghatározás a bizonytalan foglalkoztatás fogalmára; mivel a szociális partnerekkel szoros együttműködésben ki kell dolgozni egy ilyen fogalommeghatározást; mivel magából a szerződések típusából nem lehet előre megjósolni, hogy magában hordozza a bizonytalan foglalkoztatás veszélyét, sőt ellenkezőleg, ez a veszély számos tényezőtől függ; |
| --- | --- |

M.

mivel eddig még nem született közös meghatározás a bizonytalan foglalkoztatás fogalmára; mivel a szociális partnerekkel szoros együttműködésben ki kell dolgozni egy ilyen fogalommeghatározást; mivel magából a szerződések típusából nem lehet előre megjósolni, hogy magában hordozza a bizonytalan foglalkoztatás veszélyét, sőt ellenkezőleg, ez a veszély számos tényezőtől függ;

| N. | mivel a szabványos foglalkoztatás lehet határozatlan időtartamú szerződések alapján történő teljes munkaidős és önként vállalt részmunkaidős szabályos foglalkoztatás is; minden tagállam saját jogszabályokkal és gyakorlatokkal rendelkezik, amelyek megállapítják a különféle munkaszerződésekre és szakmai gyakorlatokra alkalmazandó munkafeltételeket; mivel a „szabványos foglalkoztatásnak” nincs egyetemesen elfogadott fogalommeghatározása; |
| --- | --- |

N.

mivel a szabványos foglalkoztatás lehet határozatlan időtartamú szerződések alapján történő teljes munkaidős és önként vállalt részmunkaidős szabályos foglalkoztatás is; minden tagállam saját jogszabályokkal és gyakorlatokkal rendelkezik, amelyek megállapítják a különféle munkaszerződésekre és szakmai gyakorlatokra alkalmazandó munkafeltételeket; mivel a „szabványos foglalkoztatásnak” nincs egyetemesen elfogadott fogalommeghatározása;

| O. | mivel egyrészről bizonyos ágazatokban a szociális partnerek szervezeteinek gyengesége, másrészről a több európai országban végrehajtott, a szociális partnerek szerepét korlátozó reformok kapcsán a legutóbb felmerült képviseleti kérdések minden munkaviszonyt érintenek; |
| --- | --- |

O.

mivel egyrészről bizonyos ágazatokban a szociális partnerek szervezeteinek gyengesége, másrészről a több európai országban végrehajtott, a szociális partnerek szerepét korlátozó reformok kapcsán a legutóbb felmerült képviseleti kérdések minden munkaviszonyt érintenek;

| P. | mivel a bizonytalan foglalkoztatás néhány ágazatot, például a mezőgazdaságot, az építőipart és a művészeti ágazatokat aránytalanul érinti; mivel a bizonytalan foglalkoztatás az elmúlt években más ágazatokban, például a légiközlekedési és szállodaipari ágazatban is elterjedt (26); |
| --- | --- |

P.

mivel a bizonytalan foglalkoztatás néhány ágazatot, például a mezőgazdaságot, az építőipart és a művészeti ágazatokat aránytalanul érinti; mivel a bizonytalan foglalkoztatás az elmúlt években más ágazatokban, például a légiközlekedési és szállodaipari ágazatban is elterjedt (26);

| Q. | mivel a közepesen képzett, fizikai munkát végzők és az alacsony képzettséget igénylő foglalkozásokat űzők kevesebbet keresnek, rosszabbak a szakmai kilátásaik, és esetükben rosszabb a munkahely belső minősége; mivel gyakrabban számolnak be a környezeti és testtartásbeli veszélyeknek való kitettségről, valamint alacsonyabb fokú fizikai és mentális jóllétben van részük (27); |
| --- | --- |

Q.

mivel a közepesen képzett, fizikai munkát végzők és az alacsony képzettséget igénylő foglalkozásokat űzők kevesebbet keresnek, rosszabbak a szakmai kilátásaik, és esetükben rosszabb a munkahely belső minősége; mivel gyakrabban számolnak be a környezeti és testtartásbeli veszélyeknek való kitettségről, valamint alacsonyabb fokú fizikai és mentális jóllétben van részük (27);

| R. | mivel a nők a közösségi munkaerőpiacon megtalálható munkaerő 46 %-át teszik ki, és egy olyan népességi csoportot alkotnak, amely különösen ki van téve a – például fizetésbeli megkülönböztetések (az EU-ban hozzávetőlegesen 16 %-os bérszakadék áll fenn) miatti – bizonytalanságoknak; mivel a nők gyakrabban dolgoznak részmunkaidőben, határozott idejű vagy alulfizetett szerződések alapján, és ezért jobban ki vannak téve a bizonytalan foglalkoztatás kockázatának; mivel az ilyen munkafeltételek egész életre kiható veszteségeket jelentenek a jövedelem és a védelem szempontjából, legyen szó a bérekről, a nyugdíjakról vagy a társadalombiztosítási járulékokról; mivel a férfiak a nőkhöz képest nagyobb valószínűséggel dolgoznak teljes munkaidős állásban és határozatlan idejű szerződés alapján; mivel a nőket különösen érinti a nem önként vállalt részmunkaidős munka, a színlelt önfoglalkoztatás és a be nem jelentett munka (28); |
| --- | --- |

R.

mivel a nők a közösségi munkaerőpiacon megtalálható munkaerő 46 %-át teszik ki, és egy olyan népességi csoportot alkotnak, amely különösen ki van téve a – például fizetésbeli megkülönböztetések (az EU-ban hozzávetőlegesen 16 %-os bérszakadék áll fenn) miatti – bizonytalanságoknak; mivel a nők gyakrabban dolgoznak részmunkaidőben, határozott idejű vagy alulfizetett szerződések alapján, és ezért jobban ki vannak téve a bizonytalan foglalkoztatás kockázatának; mivel az ilyen munkafeltételek egész életre kiható veszteségeket jelentenek a jövedelem és a védelem szempontjából, legyen szó a bérekről, a nyugdíjakról vagy a társadalombiztosítási járulékokról; mivel a férfiak a nőkhöz képest nagyobb valószínűséggel dolgoznak teljes munkaidős állásban és határozatlan idejű szerződés alapján; mivel a nőket különösen érinti a nem önként vállalt részmunkaidős munka, a színlelt önfoglalkoztatás és a be nem jelentett munka (28);

| S. | mivel az Unióban a férfiak foglalkoztatási aránya magasabb, mint a nőké; mivel a nők munkaerőpiacról való kilépésének fő okai a gyermekek és idősek gondozása, a nők megbetegedése vagy rokkantsága vagy egyéb személyes vagy családi kötelezettségek teljesítése; mivel a nőket gyakrabban éri megkülönböztetés és ütköznek akadályokba a meglévő vagy a potenciális anyaságuk miatt; mivel az eltartott gyermekeket nevelő egyedülálló nők különösen ki vannak téve a bizonytalanság kockázatának; |
| --- | --- |

S.

mivel az Unióban a férfiak foglalkoztatási aránya magasabb, mint a nőké; mivel a nők munkaerőpiacról való kilépésének fő okai a gyermekek és idősek gondozása, a nők megbetegedése vagy rokkantsága vagy egyéb személyes vagy családi kötelezettségek teljesítése; mivel a nőket gyakrabban éri megkülönböztetés és ütköznek akadályokba a meglévő vagy a potenciális anyaságuk miatt; mivel az eltartott gyermekeket nevelő egyedülálló nők különösen ki vannak téve a bizonytalanság kockázatának;

| T. | mivel a férfiak és nők közötti egyenlőség olyan alapjog, amelynek előfeltétele az esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód az élet minden területén, és mivel az egyenlőség garantálására irányuló politikák hozzájárulnak az intelligens és fenntartható növekedés előmozdításához; |
| --- | --- |

T.

mivel a férfiak és nők közötti egyenlőség olyan alapjog, amelynek előfeltétele az esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód az élet minden területén, és mivel az egyenlőség garantálására irányuló politikák hozzájárulnak az intelligens és fenntartható növekedés előmozdításához;

| U. | mivel sok bizonytalan foglalkoztatási helyzetben lévő, vagy munkanélküli dolgozó számára nem biztosított a szülői szabadság; |
| --- | --- |

U.

mivel sok bizonytalan foglalkoztatási helyzetben lévő, vagy munkanélküli dolgozó számára nem biztosított a szülői szabadság;

| V. | mivel a fiatal munkavállalók sokkal inkább ki vannak téve annak a veszélynek, hogy bizonytalan foglalkoztatási helyzetben találják magukat; mivel a többszörösen hátrányos helyzetbe kerülés esélye kétszer gyakoribb a 25 évnél fiatalabb munkavállalók esetében az 50 éves vagy annál idősebb munkavállalókhoz képest (29); |
| --- | --- |

V.

mivel a fiatal munkavállalók sokkal inkább ki vannak téve annak a veszélynek, hogy bizonytalan foglalkoztatási helyzetben találják magukat; mivel a többszörösen hátrányos helyzetbe kerülés esélye kétszer gyakoribb a 25 évnél fiatalabb munkavállalók esetében az 50 éves vagy annál idősebb munkavállalókhoz képest (29);

I.   
  A tisztességes munka felé – a munkakörülmények és bizonytalan munkaviszony kérdése

| 1. | felhívja a tagállamokat, hogy a munkaviszony meglétének meghatározásához vegyék figyelembe az ILO következő mutatóit:






  — | a munkát másik fél utasításai szerint és ellenőrzése mellett végzik; |
| --- | --- | --- |

1.

—

a munkát másik fél utasításai szerint és ellenőrzése mellett végzik;

| — | munkavégzés során a munkavállaló a vállalat szervezetének részévé válik; |
| --- | --- |

—

munkavégzés során a munkavállaló a vállalat szervezetének részévé válik;

| — | a munkát kizárólag vagy főleg más személy javára végzik; |
| --- | --- |

—

a munkát kizárólag vagy főleg más személy javára végzik;

| — | a munkavállalónak személyesen kell elvégeznie a munkát; |
| --- | --- |

—

a munkavállalónak személyesen kell elvégeznie a munkát;

| — | a munkát meghatározott munkaidőn belül, illetve a munka megrendelője által meghatározott vagy elfogadott munkahelyen végzik el; |
| --- | --- |

—

a munkát meghatározott munkaidőn belül, illetve a munka megrendelője által meghatározott vagy elfogadott munkahelyen végzik el;

| — | a munkavégzés meghatározott időtartamú, és bizonyos folyamatosság jellemzi; |
| --- | --- |

—

a munkavégzés meghatározott időtartamú, és bizonyos folyamatosság jellemzi;

| — | a munka megköveteli a munkavállaló rendelkezésre állását, vagy munkájához hozzátartozik, hogy a munka megrendelője eszközöket, anyagokat és gépeket biztosít a számára; |
| --- | --- |

—

a munka megköveteli a munkavállaló rendelkezésre állását, vagy munkájához hozzátartozik, hogy a munka megrendelője eszközöket, anyagokat és gépeket biztosít a számára;

| — | a munkavállaló rendszeres javadalmazásban részesül, amely az egyetlen vagy elsődleges bevételi forrása, valamint természetben történő fizetést is kaphat, például élelem, szállás vagy szállítás formájában; |
| --- | --- |

—

a munkavállaló rendszeres javadalmazásban részesül, amely az egyetlen vagy elsődleges bevételi forrása, valamint természetben történő fizetést is kaphat, például élelem, szállás vagy szállítás formájában;

| — | a munkavállaló olyan jogosultságokkal rendelkezik, mint a heti pihenőidő és az éves szabadság; |
| --- | --- |

—

a munkavállaló olyan jogosultságokkal rendelkezik, mint a heti pihenőidő és az éves szabadság;

| 2. | tudomásul veszi az Eurofound atipikus foglalkoztatásra vonatkozó fogalommeghatározását, amely olyan munkaviszonyt jelent, amely nem igazodik a teljes munkaidős, szabályos és határozatlan időre szóló, hosszú időn keresztül egyetlen munkáltatóhoz köthető munkaviszony szabványos vagy tipikus modelljéhez (30); hangsúlyozza, hogy az „atipikus” és a „bizonytalan” kifejezéseket nem szabad szinonimaként használni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | a bizonytalan foglalkoztatást a foglalkoztatás olyan formájaként határozza meg, amely esetében nem tartják be az uniós, nemzetközi és tagállami normákat és jogszabályokat, és/vagy amely nem biztosít elegendő forrást a tisztességes megélhetéshez vagy megfelelő szociális védelmet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy egyes atipikus foglalkoztatási formák a bizonytalan és kétes foglalkoztatás nagyobb veszélyét hozhatják magukkal, például a nem önként vállalt részmunkaidős munkavállalás és a határozott idejű munkaszerződések, a kötetlen munkaidős szerződések, valamint fizetés nélküli szakmai gyakorlat vagy gyakornoki munka esetében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | szilárd meggyőződése, hogy a munkaerő-piaci rugalmasság nem arról szól, hogy a termelékenységért és a versenyképességért cserében gyengüljenek a munkavállalók jogai, hanem arról, hogy sikeresen egyensúlyt teremtsenek a munkavállalók védelme, valamint az egyének és a munkáltatók azon lehetősége között, hogy mindkettejük igényeinek megfelelő munkafeltételekről állapodjanak meg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a bizonytalanság kockázata a szerződés típusától, és ezen felül a következő tényezőktől is függ:






  — | a munkahely biztonsága a munka nem állandó jellegéből adódóan részben vagy teljesen hiányzik, ahogyan ez a nem önként vállalt és gyakran marginális részmunkaidős szerződések, és néhány tagállamban a nem egyértelmű munkaidő, valamint a kereslet függvényében változó feladatkörök esetében ez elmondható; |
| --- | --- | --- |

6.

—

a munkahely biztonsága a munka nem állandó jellegéből adódóan részben vagy teljesen hiányzik, ahogyan ez a nem önként vállalt és gyakran marginális részmunkaidős szerződések, és néhány tagállamban a nem egyértelmű munkaidő, valamint a kereslet függvényében változó feladatkörök esetében ez elmondható;

| — | a felmondással szembeni csekély védelem és elbocsátás esetén a megfelelő szociális védelem hiánya; |
| --- | --- |

—

a felmondással szembeni csekély védelem és elbocsátás esetén a megfelelő szociális védelem hiánya;

| — | a tisztességes megélhetéshez nem elegendő javadalmazás; |
| --- | --- |

—

a tisztességes megélhetéshez nem elegendő javadalmazás;

| — | hiányoznak vagy korlátozottak a szociális védelemhez való jogok vagy juttatások; |
| --- | --- |

—

hiányoznak vagy korlátozottak a szociális védelemhez való jogok vagy juttatások;

| — | hiányzik vagy korlátozott a hátrányos megkülönböztetés bármely formájával szembeni védelem; |
| --- | --- |

—

hiányzik vagy korlátozott a hátrányos megkülönböztetés bármely formájával szembeni védelem;

| — | korlátozottak a kilátások a munkaerőpiaci előrelépésre vagy a karrierfejlesztésre és a képzésre, vagy ezek teljesen hiányoznak; |
| --- | --- |

—

korlátozottak a kilátások a munkaerőpiaci előrelépésre vagy a karrierfejlesztésre és a képzésre, vagy ezek teljesen hiányoznak;

| — | alacsony szintűek a kollektív jogok, és korlátozott a kollektív képviselethez való jog; |
| --- | --- |

—

alacsony szintűek a kollektív jogok, és korlátozott a kollektív képviselethez való jog;

| — | a munkakörülmények nem felelnek meg az egészségügyi és biztonsági minimumelőírásoknak (31); |
| --- | --- |

—

a munkakörülmények nem felelnek meg az egészségügyi és biztonsági minimumelőírásoknak (31);

| 7. | emlékeztet a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a tisztes munkára vonatkozó meghatározására, amely kimondja, hogy: „A tisztes munka hasznos és tisztes jövedelmet, biztos munkahelyet és szociális védelmet, a személyes fejlődés és a társadalmi integráció tekintetében jobb kilátásokat nyújt, az emberek számára szabadságot aggályaik kifejezésre juttatására, a szerveződésre, és az életüket érintő döntésekben való részvételre, továbbá esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot a nők és férfiak között” (32); ösztönzi az ILO-t, hogy e meghatározást egészítsék ki a létminimummal; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat e fogalommeghatározás támogatására a foglalkoztatási jogszabályok felülvizsgálata vagy kidolgozása során; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet a bizonytalan foglalkoztatás elleni bevált gyakorlatokkal kapcsolatos sikerekre, amelyek közé az erős jogi alátámasztás, a szociális partnerek és üzemi tanácsok munkahelyeken történő bevonása, az érintett érdekelt felekkel való együttműködés, a rugalmasság és a biztonság közötti egyensúly megteremtése, az ágazati szempontok figyelembevétele, a munkáltatókat terhelő alacsony adminisztratív terhek, a munkaügyi felügyelőségek általi végrehajtás és a figyelemfelhívó kampányok tartoznak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy az ILO „tisztes munka programja” különösen a munkahelyteremtést, a munkahelyi jogokat, a szociális védelmet és a társadalmi párbeszédet, valamint a nemek közötti egyenlőséget hivatott garantálni; kiemeli, hogy a tisztességes munkának különösen biztosítania kell minden munkavállaló számára:






  — | a megélhetéshez szükséges jövedelmet, biztosítva a gyülekezési szabadságot is; |
| --- | --- | --- |

9.

—

a megélhetéshez szükséges jövedelmet, biztosítva a gyülekezési szabadságot is;

| — | a tagállami gyakorlatoknak megfelelő kollektív megállapodásokat; |
| --- | --- |

—

a tagállami gyakorlatoknak megfelelő kollektív megállapodásokat;

| — | a munkavállalók részvételét a vállalati ügyekben, a tagállami gyakorlatoknak megfelelően; |
| --- | --- |

—

a munkavállalók részvételét a vállalati ügyekben, a tagállami gyakorlatoknak megfelelően;

| — | kollektív alkufolyamat tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

—

kollektív alkufolyamat tiszteletben tartását;

| — | ugyanazon munkahelyen a munkavállalókkal való egyenlő bánásmód; |
| --- | --- |

—

ugyanazon munkahelyen a munkavállalókkal való egyenlő bánásmód;

| — | munkahelyi egészség és biztonság; |
| --- | --- |

—

munkahelyi egészség és biztonság;

| — | a munkavállalók és családtagjaik számára egyaránt szociális biztonságot; |
| --- | --- |

—

a munkavállalók és családtagjaik számára egyaránt szociális biztonságot;

| — | munka- és pihenőidő biztosítását; |
| --- | --- |

—

munka- és pihenőidő biztosítását;

| — | az elbocsátás elleni védelmet; |
| --- | --- |

—

az elbocsátás elleni védelmet;

| — | hozzáférést a képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz; |
| --- | --- |

—

hozzáférést a képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz;

| — | a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatását minden munkavállaló számára; hangsúlyozza, hogy e jogok érvényesítése érdekében elengedhetetlen javítani a munkajog és a szociális jog végrehajtását; |
| --- | --- |

—

a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatását minden munkavállaló számára; hangsúlyozza, hogy e jogok érvényesítése érdekében elengedhetetlen javítani a munkajog és a szociális jog végrehajtását;

| 10. | megjegyzi, hogy számos tényező, például a digitalizáció és az automatizálás hozzájárulnak a munka jellegének átalakulásához, ideértve a foglalkoztatás új formáinak növekedését is; megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy a munka új formái új, rugalmas és arányos szabályozást igényelhetnek annak biztosítása céljából, hogy a foglalkoztatás minden formáját lefedjék; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megismétli a digitális munkahelyekkel kapcsolatban, hogy a digitális platformok munkavállalói és más közreműködők számára megfelelő szociális és egészségügyi védelmet kell biztosítani; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a digitalizáció nem fogható fel csupán munkahely-megszüntető tényezőként, ellenben kiemeli, hogy az lehetőségeket tartogat az egyéni kompetenciák fejlesztésére és növelésére; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiemeli, hogy a becslések szerint 2020-ra 756 000 betöltetlen munkahely lesz az IKT-ágazatban, ami alátámasztja, hogy javítani kell az európai munkavállalók digitális készségeit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági válság migrációs áramlásokat idézett elő az EU-n belül, ami rávilágított a személyek tagállamok közötti szabad mozgása előtt álló akadályokra és az állampolgárság alapján történő megkülönböztetésekre, és bizonytalan foglalkoztatási helyzetet teremtett az európai uniós állampolgárok számára; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a bizonytalan munkakörülmények, így a be nem jelentett munka és a színlelt önfoglalkoztatás hosszú távon hatással lesz a mentális egészségre és a fizikai jóllétre, és a munkavállalókat jobban kiteheti a szegénység, a társadalmi kirekesztés és alapvető jogaik sérülése kockázatának; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli, hogy a nagyon rövid szerződéssel rendelkező munkavállalók vannak leginkább kitéve a munkájuk fizikai aspektusai tekintetében a kedvezőtlen körülményeknek; kiemeli, hogy a foglalkoztatási bizonytalanság és a munkaidejük befolyásolhatóságával kapcsolatos kisebb mozgástér együttes jelenléte gyakran a stresszhez kapcsolódó foglalkozási veszélyekből fakad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy léteznek olyan tevékenységi ágazatok, amelyekben visszaélésszerűen elterjedt az a gyakorlat, hogy nem szabványos, illetve rugalmas munkaviszonyokat alkalmaznak; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat olyan szakpolitikák előmozdítására, amelyek a szociális párbeszéd megerősítése és a kollektív tárgyalás előmozdítása révén növelik a munkavállalók, a gyakornokok és a tanulószerződéses tanulók szerepét, biztosítva, hogy státuszától függetlenül valamennyi munkavállaló rendelkezzen és élhessen az egyesüléshez, valamint a szabad és a munkáltatók által alkalmazott közvetlen vagy közvetett szankcióktól való félelem nélküli kollektív tárgyaláshoz való joggal; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza a szociális partnerek jelentőségét a munkavállalói jogok védelmében, a tisztes munkakörülményeknek, béreknek és jövedelmeknek a tagállami jogszabályokkal és gyakorlatokkal összhangban történő meghatározásában, valamint a munkáltatóknak és a munkavállalóknak nyújtott szakmai tanácsadásban és támogatásban; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel szorosan együttműködve tegyék biztonságossá a szakmai pályafutásokat annak érdekében, hogy megkönnyítsék az azon különböző helyzetek közötti átmenetet, amelyekkel egy ember az élete során találkozhat, többek között az egész életen át tartó szakképzés, a megfelelő munkanélküli juttatások, a szociális jogok átruházhatósága és hatékony aktív munkaerőpiaci politikák révén; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsanak elő és biztosítsanak hatékony védelmet, valamint egyenlő bért azon férfi és női munkavállalók számára, akik munkaviszony keretében dolgoznak, egy olyan átfogó szakpolitikai megoldás révén, amely célja a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett végzett munka csökkentése, valamint a karrierlehetőségek és a megfelelő társadalombiztosítási ellátás garantálása; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza a tagállamok munkaügyi felügyeletének fontosságát, és kiemeli, hogy azoknak a munkakörülmények, a munkahelyi egészség és biztonság nyomon követésére, betartására és javítására, továbbá az illegális vagy be nem jelentett munka elleni küzdelemre kell összpontosítaniuk, és azokat semmilyen körülmények között nem szabad a migráció ellenőrzésére szolgáló mechanizmusként használni; rámutat a legkiszolgáltatottabb munkavállalók hátrányos megkülönböztetésének veszélyére, valamint határozottan elítéli a vállalatok azon gyakorlatát, hogy úgy alkalmaznak migránsokat, hogy nem biztosítanak számukra teljes körű jogokat és juttatásokat, és nem tájékoztatják őket erről; felhívja ezért a tagállamokat, hogy biztosítsák a munkaügyi felügyeletek számára a hatékony nyomon követés biztosításához szükséges megfelelő forrásokat; |
| --- | --- |

22.

II.   
  Javaslatok

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy küzdjenek a bizonytalan foglalkoztatás, köztük a be nem jelentett munka és a színlelt önfoglalkoztatás ellen annak biztosítása érdekében, hogy a munkaszerződések összes típusa megfelelő szociális védelemmel járó tisztességes munkát takarjon, összhangban az ILO tisztes munka programjával, az EUMSZ 9. cikkével, az EU Alapjogi Chartájával és az Európai Szociális Chartával; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy küzdjenek minden olyan gyakorlat ellen, amely a bizonytalan foglalkoztatás növekedéséhez vezethet, ezáltal hozzájárulva az Európa 2020 stratégiának a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzéséhez; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy a nem szabványos munkahelyeken fokozzák a foglalkozatás minőségét, és írjanak elő legalább bizonyos minimumszabályokat a szociális védelem, a minimálbérek, valamint a képzési és a fejlődési lehetőségekhez való hozzáférés tekintetében; hangsúlyozza, hogy ennek a belépési lehetőségek fenntartása mellett kell történnie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a Bizottságok és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti szociális biztonsági rendszerek feleljenek meg a célnak az új foglalkoztatási formák esetében is; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a digitalizáció által vezérelt új foglalkoztatási formákat; különösen pedig azt szorgalmazza, hogy vizsgálják meg a munkaerő-piaci közvetítők és az online platformok jogi helyzetét és felelősségi körüket; felhívja a Bizottságot a munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó tájékoztatási kötelezettségéről szóló 1991. október 14-i 91/533/EGK tanácsi irányelv felülvizsgálatára (33) (az írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelv) az új foglalkoztatási formák figyelembe vétele céljából; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy az együttműködésen alapuló gazdaság lehetőségeket kínál, különösen az új munkahelyek szempontjából; felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék az együttműködésen alapuló gazdaságban létrejövő lehetséges új foglalkoztatási normákat; szorgalmazza, hogy a munkavállalók a jogállásuk átláthatósága, a részükre adott tájékoztatás és a megkülönböztetésmentesség megerősítése révén részesüljenek nagyobb védelemben ebben az ágazatban; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri a Bizottságot, hogy folytassa a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv célzott felülvizsgálatát, illetve vizsgálja felül a kölcsönzött munkavállalókról szóló irányelvet annak érdekében, hogy minden munkavállaló részére biztosítsák az alapvető szociális jogokat, ideértve az ugyanazon helyen egyenlő munkáért járó egyenlő díjazást is; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy szükség van olyan állami és magánberuházásokra, amelyek elsősorban a gazdaság azon ágazatait mozdítják elő, amelyek a legnagyobb multiplikátorhatást ígérik, a felfelé irányuló szociális konvergencia és az Unió szociális kohéziója, valamint a tisztességes munkahelyek teremtése előmozdításának céljából; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a kis- és középvállalkozások és az induló innovatív vállalkozások támogatásának szükségességét; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a be nem jelentett munkavégzéssel, mivel az csökkenti az adó- és a társadalombiztosítási bevételeket, valamint bizonytalan és rossz munkafeltételeket teremt, valamint a munkavállalók között tisztességtelen versenyt eredményez; üdvözli a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozását; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy tekintettel arra a számos munkavállalóra, különösen a fiatalokra, akik származási országukat elhagyva másik tagállamban keresnek munkalehetőséget, sürgősen megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni annak érdekében, hogy egyetlen munkavállaló se maradjon szociális és munkajogi védelem nélkül; felhívja ezzel kapcsolatban a Bizottságot és a tagállamokat az uniós munkaerőpiaci mobilitás további javítására, ugyanakkor az egyenlő bánásmód elvének fenntartására, a bérek védelmére és a szociális előírások megőrzésére, valamint a szociális jogok teljes hordozhatóságának garantálására; felhívja az összes tagállamot, hogy hozzanak létre olyan szociális és foglalkoztatási politikákat, amelyek ugyanazon a munkahelyen egyenlő jogokat és egyenlő béreket biztosítanak; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aggodalommal állapítja meg, hogy gyengülnek a kollektív tárgyalások, valamint gyengül a kollektív szerződések hatóköre; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsanak elő olyan stratégiai szakpolitikákat, amelyek a munkavállalók kollektív szerződések általi általános lefedettségére irányulnak, megőrizve és erősítve egyúttal a szakszervezetek és a munkáltatói szervezetek szerepét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | elismeri a szociális partnereknek a részmunkaidős foglalkoztatásról, a határozott idejű szerződésekről és a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló uniós irányelvek tekintetében játszott meghatározó szerepét, és ösztönzi a Bizottságot, hogy a szociális partnerekkel együttműködésben tegyen lépéseket az új foglalkoztatási formák szabályozása érdekében; felhívja az Eurofoundot annak tanulmányozására, hogy a szociális partnerek hogyan dolgoznak ki stratégiákat a foglalkozatás minőségének biztosítására és a bizonytalan foglalkoztatás korlátozására; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatáskörükön belül biztosítsák, hogy a kollektív tárgyalások hatálya a jogilag is egyszemélyes vállalkozásnak tekintett önálló vállalkozókra is kiterjedhet, és hogy szabadon egyesülhessenek; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája és a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) (a munkaidő-irányelv) szerint minden munkavállalónak joga van a munkaidő felső határának korlátozásához, a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz; hangsúlyozza annak biztosításának szükségességét, hogy ezek a jogok minden munkavállalót megillessenek, ideértve a behívás alapján, a marginális részmunkaidőben és a közösségi kiszervezés keretében foglalkoztatott munkavállalókat; emlékeztet arra, hogy a munkaidő-szervezésről szóló irányelv egy egészségvédelmi és biztonsági intézkedés; szorgalmazza az Európai Bíróság azon ítéleteinek végrehajtását, amelyek megerősítik, hogy a munkahelyi ügyeleti idő munkaidőnek minősül, és azt kompenzáló pihenőidőnek kell követnie; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékeztet arra, hogy a marginális részmunkaidős foglalkoztatást alacsonyabb szintű munkahelyi biztonság, kevesebb előrelépési lehetőség, a munkáltató által kezdeményezett kevesebb képzési beruházás, valamint nagyobb arányban megfigyelhető alacsony javadalmazás jellemzi; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ösztönözzék azokat az intézkedéseket, amelyek támogatják a hosszabb munkaidőt azok esetében, akik többet kívánnak dolgozni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája szerint mindenkinek joga van a szakképzésben való részvételhez és az egész életen át tartó tanuláshoz; annak biztosítására kéri a tagállamokat, hogy a szakképzés és a továbbképzés az atipikus munkaviszonnyal rendelkező munkavállalók számára ugyancsak elérhető legyen; emlékeztet arra, hogy a gyorsan változó digitális gazdaságban rendkívüli jelentőséggel bírnak a továbbképzési intézkedések; emlékeztet arra, hogy a szakképzett munkaerő hiánya és a strukturális munkaerőhiány hozzájárul a magas szintű munkanélküliséghez; üdvözli a szakképzett munkaerő hiányának leküzdésére irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

38.

| 39. | szorgalmazza a Készséggaranciát mint egy mindenkit minden életszakaszban megillető, újonnan megállapított jogot arra, hogy alapvető, 21. századi készségeket szerezzen, ideértve az írás, olvasás és számolás képességét, a digitális jártasságot és a médiaműveltséget, a kritikus gondolkodást, a szociális készségeket, valamint a zöld és a körforgásos gazdaságban szükséges készségeket, figyelembe véve a feltörekvő iparágakat és a növekedés szempontjából kulcsfontosságú ágazatokat, és biztosítva a hátrányos helyzetű személyek – többek között a fogyatékossággal élők, a menedékkérők, a tartós munkanélküliek és más alulreprezentált csoportok – teljes mértékű bevonását; hangsúlyozza, hogy az oktatási rendszereknek befogadónak kell lenniük, a lakosság egésze számára jó minőségű oktatást kell nyújtaniuk, lehetővé kell tenniük az emberek számára, hogy aktív európai polgárok legyenek, és fel kell készíteniük őket arra, hogy egész életükön át képesek legyenek a tanulásra és az alkalmazkodásra, továbbá reagálniuk kell a társadalmi és a munkaerőpiaci igényekre; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy a tagállami szakpolitikákat a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban kell kialakítani és végrehajtani a munkaadói és munkavállalói szervezetekkel folytatott szoros együttműködés és konzultáció keretében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet arra, hogy a bizonytalan foglalkoztatás nem csak az egyének számára káros, hanem a társadalomra is jelentős terhet ró hosszú távon az adóveszteségek és a magasabb állami kiadások, valamint a jövedelemkiesés és nehéz munkakörülmények hosszú távú hatásaitól szenvedők számára nyújtott támogatások formájában; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a határozatlan idejű szerződéseket és a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között a bizonytalan foglalkoztatás leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | emlékeztet rá, hogy az informális gazdaságban dolgozók jobban ki vannak téve a bizonytalan munkavégzés veszélyének; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsák át és igazítsák ki a szakpolitikákat, hogy tartózkodási jogállásuktól függetlenül e munkavállalók részére is védelmet nyújtsanak problémáik kezelése révén; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy küzdjenek a be nem jelentett munkavégzés, a színlelt önfoglalkoztatás és az illegális foglalkoztatási gyakorlatok valamennyi formája ellen, amelyek aláássák a munkavállalók jogait és a szociális biztonsági rendszereket; ismét hangot ad azon véleményének, hogy valamennyi jövőbeli foglalkoztatási politikának ki kell terjednie a kötetlen munkaidős szerződések betiltására; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy a bizonytalan foglalkoztatás főként a leginkább kiszolgáltatott munkavállalókra jellemző, akiket a hátrányos megkülönböztetés, a szegénység és a kirekesztés veszélye fenyeget; emlékeztet különösen arra, hogy az, ha valaki valamilyen fogyatékossággal rendelkezik, eltérő etnikai hátterű, származású, vallású vagy meggyőződésű, illetve nő, fokozza a bizonytalan munkafeltételekkel való szembesülés kockázatát; elítéli a bizonytalanság minden formáját a szerződéses kapcsolattól függetlenül; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a kiszolgáltatott munkavállalók hatékony védelmét; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket a munkahelyen a nőket érő megkülönböztetések elleni fellépés érdekében, különös hangsúlyt fektetve a munka és a magánélet egyensúlyának megteremtésére és a bérszakadék megszüntetésére; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, vajon a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelv alkalmazható-e az új foglalkoztatási formákra; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgáljanak meg minden olyan jogszabályt, amely a bizonytalan foglalkoztatás szempontjaival és annak nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásaival foglalkozik; szükségesnek tartja, hogy a jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések a bizonytalan munkát végző nők igényeit vegyék célba, mivel ellenkező esetben az e területen már egyébként is túlsúlyban lévő csoportot ez továbbra is túlságosan érinteni fogja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy a munkaerő-piaci rugalmasság iránti megnövekedett igények semmilyen körülmények között nem eredményezhetik azt, hogy a nők továbbra is többségben legyenek az atipikus foglalkoztatási formákban és bizonytalan munkakörülmények között dolgozzanak; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék nyomon és kezeljék a munkahelyi zaklatás jelenségét, beleértve a várandós női munkavállalók zaklatását, illetve az anyasági szabadságról való visszatérést követően elszenvedett bármiféle hátrányt; sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák be és hajtsák végre az anyasági jogokra vonatkozó jogszabályokat, hogy a nőket nyugdíjuk tekintetében ne érhesse hátrányos megkülönböztetés annak következtében, hogy munkával töltött éveik alatt gyermeket vállaltak; hangsúlyozza, hogy a szülési szabadságot az ILO és az Egészségügyi Világszervezet ajánlásainak megfelelően a várandós nők és az újdonsült, a gyermeket szoptató és az egyedülálló anyák jogainak védelmét szolgáló hatékony intézkedéseknek kell kísérniük; |
| --- | --- |

48.

| 49. | megismétli azon követelését, hogy minden ember valamennyi foglalkozatási formában és önfoglalkoztatás keretében megszerezhessen olyan jogosultságokat, amelyek jövedelembiztonságot kínálnak számukra olyan helyzetekben, mint a munkanélküliség, egészségügyi problémák, időskor, illetve a pályafutás gyermeknevelési, egyéb gondozási vagy képzési okokból történő megszakítása; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fiatalok számára első munkatapasztalatot kínáló minden lehetőség esetében biztosítsanak tisztességes munkafeltételeket, ideértve a szakmai gyakorlatot, a tanulószerződéses gyakorlati képzést, illetve az ifjúsági garancia keretében kínált lehetőségeket is; ösztönzi a tagállamokat, hogy a gyakornoki munkák, szakmai gyakorlatok és tanulószerződéses gyakorlati képzések tekintetében olyan minőségi keretrendszereket fogadjanak el és hajtsanak végre, amelyek biztosítják a munkavállalók jogait, valamint azt, hogy a fiatalok munkatapasztalat-szerzési lehetőségei során az oktatásra helyezzék a hangsúlyt; |
| --- | --- |

50.

| 51. | különösen a fiatalok bizonytalan foglalkoztatási helyzete elleni küzdelmet szolgáló eszközök bevezetésére szólítja fel az Európai Bizottságot és a tagállamokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Bizottság e kérdéssel kapcsolatban végrehajtsa az ifjúsági garanciát; |
| --- | --- |

51.

| 52. | javasolja a tagállamoknak, hogy a fiatalok valamennyi korcsoportja számára szavatolják az ingyenes és színvonalas állami oktatáshoz való hozzáférést, ideértve különösen a magasabb szintű oktatást és képzést, mivel bizonyított, hogy a képzettség szintjének növelése hozzájárul a férfiak és nők közötti foglalkoztatási egyenlőtlenségek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy hasznos lenne, ha a Bizottság és a tagállamok a szűkebben meghatározott „munkavállaló” kifejezés helyett az ILO értelmezése szerinti „dolgozó” kifejezést használnák, hogy jobban meg lehessen érteni a munkahelyi alapvető elvek és jogok alkalmazásának módját; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a vállalkozói szellemet és az együttműködést a többféle szolgáltatást nyújtó vállalatok ágazatában és a közösségi gazdaság és a digitális platformok fiatal iparágában dolgozók körében, és csökkentsék ezáltal az új üzleti modellekkel összefüggő, a dolgozók jogaival és munkakörülményeivel kapcsolatos kockázatokat; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaságban a rövid időtartamú szerződések a mezőgazdasági tevékenységek idényjellegével állnak összefüggésben; e meghatározó természeti adottság figyelembevételére szólít fel a mezőgazdasági termelők számára fenntartva annak lehetőségét, hogy az évszakok váltakozásának megfelelően vegyenek fel munkaerőt és megkímélve őket a munkaerő-toborzással és -gazdálkodással kapcsolatos további adminisztratív terhektől; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő és tudatosítsa az idénymunkások jogainak védelmét, és a tagállamokat, hogy jogi úton szabályozzák az idénymunkások szociális és jogi státuszát, garantáljanak a higiénikus, egészséges és biztonságos munkakörülményeket, és gondoskodjanak társadalombiztosítási fedezetükről a harmadik országbeli állampolgárok idénymunkásként való munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló 2014. február 26-i 2014/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (35) 23. cikkének – beleértve az „egyenlő munkáért egyenlő bér és egyenlő szociális védelem” elvének – tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza, hogy az idénymunkások részére átfogó tájékoztatást kell nyújtani a foglalkoztatási és a társadalombiztosítási jogaikról, beleértve a nyugdíjakat is, figyelembe véve az idénymunka határokon átnyúló jellegét is; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  HL L 216., 1994.8.20., 12. o.

(2)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(3)  HL L 327., 2008.12.5., 9. o.

(4)  HL L 18., 1997.1.21., 1. o.

(5)  HL L 159., 2014.5.28., 11. o.

(6)  HL L 177., 2008.7.4., 6. o.

(7)  HL C 70. E, 2012.3.8., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0321.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0059.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0346.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0360.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0010.

(13)  HL C 303., 2016.8.19., 54. o.

(14)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/587285/IPOL_STU (2016)587285_EN.pdf.

(15)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ ef1398en.pdf.

(16)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ ef1461en.pdf.

(17)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ ef1639en.pdf.

(18)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ ef1634en.pdf.

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary.

(20)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100 _INSTRUMENT_ID:312535.

(21)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---actrav/documents/meetingdocument/wcms_164286.pdf.

(22)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_534496.pdf.

(23)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_490959.pdf.

(24)  mivel a teljes uniós foglalkozatás 59 %-át a határozatlan idejű, teljes munkaidős szerződések, 4 %-át az alkalmazottakat foglalkoztató önálló vállalkozók, 11 %-át a szabadúszó munkavállalók, 1 %-át a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés, 7 %-át a határozott idejű munkaviszony, 2 %-át a tanulószerződéses gyakorlati képzés vagy szakmai gyakorlat, 9 %-át a marginális részmunkaidős munkavállalás (heti 20 munkaóránál kevesebb), 7 %-át pedig a határozatlan idejű, részmunkaidős szerződések teszik ki;

(25)  Lásd az ILO 2016. évi tanulmányát az európai konvergencia szociális pillérének kiépítéséről.

(26)  Lásd a „Bizonytalan foglalkoztatási feltételek Európában: minták, trendek és szakpolitikai stratégiák” című, 2016-ban készült tanulmányt.

(27)  Eurofound (2014), „Foglalkozási profilok a munkakörülmények tükrében: a többszörösen hátrányos helyzetű csoportok meghatározása”.

(28)  Lásd a „Bizonytalan foglalkoztatási feltételek Európában: minták, trendek és szakpolitikai stratégiák” című, 2016-ban készült tanulmányt,

(29)  Eurofound (2014), „Foglalkozási profilok a munkakörülmények tükrében: a többszörösen hátrányos helyzetű csoportok meghatározása”.

(30)  Lásd: https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/atypical-work.

(31)  Lásd a Parlament 2010. október 19-i állásfoglalását a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett dolgozó nőkről.

(32)  A nem szabványos foglalkoztatást globális szinten vizsgáló 2016. november 14-i ILO-jelentés.

(33)  HL L 288., 1991.10.18., 32. o.

(34)  HL L 299., 2003.11.18., 9. o.

(35)  HL L 94., 2014.3.28., 375. o.

---

2017. július 5., szerda

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/99 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/99

---

P8_TA(2017)0297

A politikai párbeszédről és együttműködésről szóló EU–Kuba-megállapodás megkötése (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2017. július 5-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE) – 2017/2036(INI))

(2018/C 334/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Unió és Kuba között 1988-ban felvett diplomáciai kapcsolatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és Kuba között 1988-ban felvett diplomáciai kapcsolatokra,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12502/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12502/2016),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás tervezetére (12504/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás tervezetére (12504/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. és 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0517/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. és 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0517/2016),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak az az Unió külső tevékenységéről szóló V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak az az Unió külső tevékenységéről szóló V. címére,

| — | tekintettel az EUMSZ-re és különösen annak ötödik részének I–III. és V. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-re és különösen annak ötödik részének I–III. és V. címére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés J.2. cikke alapján a Tanács által meghatározott 1996. december 2-i, Kubáról szóló 96/697/KKBP közös álláspontra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés J.2. cikke alapján a Tanács által meghatározott 1996. december 2-i, Kubáról szóló 96/697/KKBP közös álláspontra (1),

| — | tekintettel a Kubáról szóló 96/697/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. december 6-i 2016/2233/KKBP tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kubáról szóló 96/697/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. december 6-i 2016/2233/KKBP tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájáról szóló, 2016. október 17-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájáról szóló, 2016. október 17-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „Az Európai Unió és Latin-Amerika: Globális szereplők partnersége” című, 2009. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió és Latin-Amerika: Globális szereplők partnersége” című, 2009. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2009)0495),

| — | tekintettel a Latin-Amerika, a Karib-térség és az Európai Unió állam- illetve kormányfőinek eddigi csúcstalálkozóin született nyilatkozatokra és különösen a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC) 2015. június 10–11 között „Közös jövőnk alakítása: virágzó, összetartó és fenntartható társadalmak kialakítása polgáraink számára” címmel megtartott második csúcstalálkozóján született nyilatkozatra, valamint az e csúcstalálkozón elfogadott, „Partnerség a következő nemzedékért” című politikai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Latin-Amerika, a Karib-térség és az Európai Unió állam- illetve kormányfőinek eddigi csúcstalálkozóin született nyilatkozatokra és különösen a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC) 2015. június 10–11 között „Közös jövőnk alakítása: virágzó, összetartó és fenntartható társadalmak kialakítása polgáraink számára” címmel megtartott második csúcstalálkozóján született nyilatkozatra, valamint az e csúcstalálkozón elfogadott, „Partnerség a következő nemzedékért” című politikai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanácsnak az EU–karibi közös stratégiáról szóló, 2012. november 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az EU–karibi közös stratégiáról szóló, 2012. november 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EU emberi jogi különleges képviselőjének az Európai Parlament Külügyi Bizottsága és Emberi Jogi Albizottsága 2016. október 12-i együttes ülésén történő, a Kuba és az EU közötti emberi jogi párbeszéd eredményei ismertetésének céljából történő meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogi különleges képviselőjének az Európai Parlament Külügyi Bizottsága és Emberi Jogi Albizottsága 2016. október 12-i együttes ülésén történő, a Kuba és az EU közötti emberi jogi párbeszéd eredményei ismertetésének céljából történő meghallgatására,

| — | tekintettel a kubai civil társadalmi szervezetek jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kubai civil társadalmi szervezetek jelentéseire,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló, 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetről szóló, 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Kubáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Kubáról szóló, 2004. november 17-i (4), az EU kubai kormánnyal kapcsolatos álláspontjáról szóló, 2006. február 2-i (5), a Kubáról szóló, 2007. június 21-i (6) és a Kubában meggyőződésük miatt bebörtönzött személyekről szóló, 2010. március 11-i (7) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kubáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Kubáról szóló, 2004. november 17-i (4), az EU kubai kormánnyal kapcsolatos álláspontjáról szóló, 2006. február 2-i (5), a Kubáról szóló, 2007. június 21-i (6) és a Kubában meggyőződésük miatt bebörtönzött személyekről szóló, 2010. március 11-i (7) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és egyéb nemzetközi emberi jogi egyezményekre és eszközökre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és egyéb nemzetközi emberi jogi egyezményekre és eszközökre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0233/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0233/2017),

| A. | mivel Európát és Kubát szoros történelmi, gazdasági és kulturális szálak kötik össze; |
| --- | --- |

A.

mivel Európát és Kubát szoros történelmi, gazdasági és kulturális szálak kötik össze;

| B. | mivel az EU és a latin-amerikai és karibi országok között változatos és széles körű kapcsolatok állnak fent; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és a latin-amerikai és karibi országok között változatos és széles körű kapcsolatok állnak fent;

| C. | mivel az EU és a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC) kapcsolatban áll egymással; mivel a CELAC üdvözli az EU és Kuba közötti kapcsolatok kiszélesítésének lehetőségét; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC) kapcsolatban áll egymással; mivel a CELAC üdvözli az EU és Kuba közötti kapcsolatok kiszélesítésének lehetőségét;

| D. | mivel Kuba volt az egyetlen ország Latin-Amerikában és a Karib-térségben, amellyel az EU nem írt alá semmilyen fajta megállapodást; mivel 20 uniós tagállam különböző típusú kétoldalú megállapodásokat írt alá és jó kapcsolatokat ápol a szigetországgal; |
| --- | --- |

D.

mivel Kuba volt az egyetlen ország Latin-Amerikában és a Karib-térségben, amellyel az EU nem írt alá semmilyen fajta megállapodást; mivel 20 uniós tagállam különböző típusú kétoldalú megállapodásokat írt alá és jó kapcsolatokat ápol a szigetországgal;

| E. | mivel a 96/697/KKBP közös álláspontot a 2016. december 6-i 2016/2233/KKBP tanácsi határozat hatályon kívül helyezte; |
| --- | --- |

E.

mivel a 96/697/KKBP közös álláspontot a 2016. december 6-i 2016/2233/KKBP tanácsi határozat hatályon kívül helyezte;

| F. | mivel 2008-ban újraindult az EU és Kuba közötti magas szintű párbeszéd és a kétoldalú fejlesztési együttműködés; mivel a Tanács 2010-ben tanácskozást indított az EU és Kuba közti kapcsolatok jövőjéről és 2014 februárjában tárgyalási irányelveket fogadott el, melyet követően 2014 áprilisában hivatalos tárgyalások indultak egy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről, amelyek 2016. március 11-én zárultak le; |
| --- | --- |

F.

mivel 2008-ban újraindult az EU és Kuba közötti magas szintű párbeszéd és a kétoldalú fejlesztési együttműködés; mivel a Tanács 2010-ben tanácskozást indított az EU és Kuba közti kapcsolatok jövőjéről és 2014 februárjában tárgyalási irányelveket fogadott el, melyet követően 2014 áprilisában hivatalos tárgyalások indultak egy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről, amelyek 2016. március 11-én zárultak le;

| G. | mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás meghatározza az EU és Kuba közötti kapcsolatra vonatkozó általános elveket és célkitűzéseket, többek között három, a politikai párbeszédre, együttműködésre és ágazati szakpolitikai párbeszédre irányuló fő fejezetet, valamint a kereskedelmet és a kereskedelmi együttműködést; |
| --- | --- |

G.

mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás meghatározza az EU és Kuba közötti kapcsolatra vonatkozó általános elveket és célkitűzéseket, többek között három, a politikai párbeszédre, együttműködésre és ágazati szakpolitikai párbeszédre irányuló fő fejezetet, valamint a kereskedelmet és a kereskedelmi együttműködést;

| H. | mivel az emberi jogok a politikai párbeszédről és az együttműködésről szóló fejezetekben is megjelennek; mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás révén mindkét fél megerősíti, hogy tiszteletben tartja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más nemzetközi emberi jogi eszközökben kihirdetett univerzális emberi jogokat; mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás révén mindkét fél újólag megerősíti az ENSZ szerepének megerősítése és az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt valamennyi elv és cél melletti elkötelezettségét; mivel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke alapján az Unió külső tevékenységét a következő elveknek kell vezérelniük: a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok – köztük a polgári, szociális és kulturális jogok – és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása; mivel e tekintetben az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartása, valamint a demokrácia és a jogállamiság védelme a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás alapvető törekvése kell hogy legyen; |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogok a politikai párbeszédről és az együttműködésről szóló fejezetekben is megjelennek; mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás révén mindkét fél megerősíti, hogy tiszteletben tartja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más nemzetközi emberi jogi eszközökben kihirdetett univerzális emberi jogokat; mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás révén mindkét fél újólag megerősíti az ENSZ szerepének megerősítése és az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt valamennyi elv és cél melletti elkötelezettségét; mivel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke alapján az Unió külső tevékenységét a következő elveknek kell vezérelniük: a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok – köztük a polgári, szociális és kulturális jogok – és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása; mivel e tekintetben az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartása, valamint a demokrácia és a jogállamiság védelme a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás alapvető törekvése kell hogy legyen;

| I. | mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás egy úgynevezett „emberi jogi záradékot” is tartalmaz, amely az uniós nemzetközi megállapodások standard és lényeges eleme, amely az emberi jogokra vonatkozó rendelkezések megsértése esetén lehetővé teszi a megállapodás felfüggesztését; |
| --- | --- |

I.

mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás egy úgynevezett „emberi jogi záradékot” is tartalmaz, amely az uniós nemzetközi megállapodások standard és lényeges eleme, amely az emberi jogokra vonatkozó rendelkezések megsértése esetén lehetővé teszi a megállapodás felfüggesztését;

| J. | mivel a felek az együttműködési fejezetben az együttműködés széles körű módjairól és területeiről állapodtak meg, többek közt olyan témákkal kapcsolatban, mint az emberi jogok, a kormányzás, az igazságszolgáltatás és a civil társadalom; |
| --- | --- |

J.

mivel a felek az együttműködési fejezetben az együttműködés széles körű módjairól és területeiről állapodtak meg, többek közt olyan témákkal kapcsolatban, mint az emberi jogok, a kormányzás, az igazságszolgáltatás és a civil társadalom;

| K. | mivel Kuba készen áll arra, hogy elfogadja az Európai Unióval a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének keretében való együttműködést; mivel az emberi jogok európai eszköze legfontosabb célkitűzései a demokrácia támogatása, fejlesztése és megszilárdítása a harmadik országokban, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és figyelembevételének növelése; mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodással mindkét fél elismeri, hogy a demokrácia alapja az emberek szabadon kifejezett akarata saját politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális rendszerük meghatározására, valamint az élet valamennyi vonatkozásában való részvételük; |
| --- | --- |

K.

mivel Kuba készen áll arra, hogy elfogadja az Európai Unióval a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének keretében való együttműködést; mivel az emberi jogok európai eszköze legfontosabb célkitűzései a demokrácia támogatása, fejlesztése és megszilárdítása a harmadik országokban, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és figyelembevételének növelése; mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodással mindkét fél elismeri, hogy a demokrácia alapja az emberek szabadon kifejezett akarata saját politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális rendszerük meghatározására, valamint az élet valamennyi vonatkozásában való részvételük;

| L. | mivel az EU és Kuba közti, az EU emberi jogi különleges képviselője által vezetett emberi jogi párbeszéd 2015-ben jött létre; mivel az emberi jogi helyzet továbbra is aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU és Kuba közti, az EU emberi jogi különleges képviselője által vezetett emberi jogi párbeszéd 2015-ben jött létre; mivel az emberi jogi helyzet továbbra is aggodalomra ad okot;

| M. | mivel a 2016 júniusában Kubában, a szakminisztériumok és -ügynökségek részvételével megtartott emberi jogi párbeszéd második ülésén megvitatott témakörök az egyesülés szabadságával és emberi jogokkal kapcsolatos ügyeket – így a halálbüntetés témáját – is magukban foglaltak többoldalú összefüggésben; mivel az emberi jogi párbeszéd harmadik fordulójára 2017. május 22-én került sor Brüsszelben; |
| --- | --- |

M.

mivel a 2016 júniusában Kubában, a szakminisztériumok és -ügynökségek részvételével megtartott emberi jogi párbeszéd második ülésén megvitatott témakörök az egyesülés szabadságával és emberi jogokkal kapcsolatos ügyeket – így a halálbüntetés témáját – is magukban foglaltak többoldalú összefüggésben; mivel az emberi jogi párbeszéd harmadik fordulójára 2017. május 22-én került sor Brüsszelben;

| N. | mivel az Európai Parlament három különböző alkalommal ítélte oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat kubai aktivistáknak, 2002-ben Oswaldo Payának, 2005-ben a „Nők fehérben” mozgalomnak, 2010-ben pedig Guillermo Fariñas-nak; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Parlament három különböző alkalommal ítélte oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat kubai aktivistáknak, 2002-ben Oswaldo Payának, 2005-ben a „Nők fehérben” mozgalomnak, 2010-ben pedig Guillermo Fariñas-nak;

| O. | mivel immár az EU Kuba legnagyobb külföldi befektetője és legfontosabb export- és általános kereskedelmi partnere, mivel az EU Kubával folytatott kereskedelme és az országba irányuló exportja 2009 és 2015 között megkétszereződött; |
| --- | --- |

O.

mivel immár az EU Kuba legnagyobb külföldi befektetője és legfontosabb export- és általános kereskedelmi partnere, mivel az EU Kubával folytatott kereskedelme és az országba irányuló exportja 2009 és 2015 között megkétszereződött;

| P. | mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás egyik fejezete a nemzetközi kereskedelmi elvekről szól, és középpontjában a vámügyi együttműködés, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése és a kereskedelem diverzifikációja, a szabványok és technikai normák, a fenntartható kereskedelem és egy stabil, átlátható és megkülönböztetésmentes üzleti és beruházási rendszer előmozdítása áll; mivel a kereskedelmi liberalizáció, a gazdasági és pénzügyi beruházások, a technológiai innováció és a teljes piaci szabadság lehetővé tenné a szigetország számára, hogy modernizálja gazdaságát; |
| --- | --- |

P.

mivel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás egyik fejezete a nemzetközi kereskedelmi elvekről szól, és középpontjában a vámügyi együttműködés, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése és a kereskedelem diverzifikációja, a szabványok és technikai normák, a fenntartható kereskedelem és egy stabil, átlátható és megkülönböztetésmentes üzleti és beruházási rendszer előmozdítása áll; mivel a kereskedelmi liberalizáció, a gazdasági és pénzügyi beruházások, a technológiai innováció és a teljes piaci szabadság lehetővé tenné a szigetország számára, hogy modernizálja gazdaságát;

| Q. | mivel a nyilvános vitát követően Kuba vonatkozásában 2011-ben elfogadott „A gazdaság- és társadalompolitikáról szóló iránymutatások” reformokra, aktualizációra és modernizációra irányuló javaslatokat tartalmazott; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nyilvános vitát követően Kuba vonatkozásában 2011-ben elfogadott „A gazdaság- és társadalompolitikáról szóló iránymutatások” reformokra, aktualizációra és modernizációra irányuló javaslatokat tartalmazott;

| R. | mivel 2016-ban Kubában két új nyilvános vitát nyitottak az alábbi témákban: „A gazdasági és társadalmi modell kidolgozása” és „A gazdaság és társadalom fejlődésére irányuló, 2030-ig szóló nemzeti terv: nemzeti jövőkép, prioritások és stratégiai ágazatok”; |
| --- | --- |

R.

mivel 2016-ban Kubában két új nyilvános vitát nyitottak az alábbi témákban: „A gazdasági és társadalmi modell kidolgozása” és „A gazdaság és társadalom fejlődésére irányuló, 2030-ig szóló nemzeti terv: nemzeti jövőkép, prioritások és stratégiai ágazatok”;

| S. | mivel az EU és Kuba megállapodtak, hogy a nemi dimenziót az együttműködés valamennyi területén érvényesítik és különös figyelmet fordítanak a nők elleni erőszak valamennyi formájának megelőzésére és leküzdésére; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU és Kuba megállapodtak, hogy a nemi dimenziót az együttműködés valamennyi területén érvényesítik és különös figyelmet fordítanak a nők elleni erőszak valamennyi formájának megelőzésére és leküzdésére;

| T. | mivel Kuba az Egyesült Nemzetek 18 emberi jogi egyezményéből 11-nek részes fele, melyekből nyolcat már ratifikált; mivel Kuba nem ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát; |
| --- | --- |

T.

mivel Kuba az Egyesült Nemzetek 18 emberi jogi egyezményéből 11-nek részes fele, melyekből nyolcat már ratifikált; mivel Kuba nem ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát;

| U. | mivel Kuba a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) mind a nyolc alapvető egyezményét ratifikálta; |
| --- | --- |

U.

mivel Kuba a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) mind a nyolc alapvető egyezményét ratifikálta;

| V. | mivel a kubai parlament 1977 óta az Interparlamentáris Unió tagja; |
| --- | --- |

V.

mivel a kubai parlament 1977 óta az Interparlamentáris Unió tagja;

| W. | mivel az ENSZ Közgyűlése egymást követően huszonhat határozatot fogadott el, melyekben a Kuba elleni embargó eltörlésére hívta fel az Egyesült Államokat, és mivel a határozatot 2016 októberében, most első alkalommal, egyhangúan elfogadták; |
| --- | --- |

W.

mivel az ENSZ Közgyűlése egymást követően huszonhat határozatot fogadott el, melyekben a Kuba elleni embargó eltörlésére hívta fel az Egyesült Államokat, és mivel a határozatot 2016 októberében, most első alkalommal, egyhangúan elfogadták;

| X. | mivel a már számos alkalommal kinyilvánított és az európai intézmények által is osztott, régóta fennálló álláspontja szemben áll a területen kívüli hatályról szóló törvényekkel, ugyanis azok közvetlenül sértik a kubai lakosság érdekeit, és hatással vannak az ottani európai vállalkozások tevékenységeire; |
| --- | --- |

X.

mivel a már számos alkalommal kinyilvánított és az európai intézmények által is osztott, régóta fennálló álláspontja szemben áll a területen kívüli hatályról szóló törvényekkel, ugyanis azok közvetlenül sértik a kubai lakosság érdekeit, és hatással vannak az ottani európai vállalkozások tevékenységeire;

| 1. | üdvözli az EU és Kuba közti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás 2016. december 12-i, brüsszeli aláírását, és kijelenti, hogy ez olyan eszköz, amely új keretet biztosít az Unió Kubával fenntartott kapcsolatai vonatkozásában, fenntartva ugyanakkor az EU érdekeit és meghaladva az 1996. évi közös álláspontot; hangsúlyozza, hogy e megállapodás sikere annak végrehajtásától és betartásától függ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy az EU és Kuba közötti kapcsolat jelentős stratégiai értékkel rendelkezik; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kijelenti, hogy a megállapodás szerkezete, tartalma és dinamikája az uniós intézmények külkapcsolatok vonatkozásában megállapított elveihez és értékeihez igazodik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiemeli, hogy a Tanács megállapodott a Kubával fenntartott kapcsolatok új keretének létrehozásáról, és döntést hozott a tárgyalások megindításáról, valamint igen rövid időn belüli sikeres lezárásáról; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza Kuba által az EU irányában tett kötelezettségvállalást és mindkét fél felelősségét a megállapodás rendelkezéseinek többek közt politikai párbeszéd révén való betartása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet rá, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás mint az EU és Kuba közti első megállapodás fordulópontot jelent a két fél közötti kétoldalú kapcsolatokban; üdvözli, hogy mindkét fél egyetért abban, hogy e kapcsolatot strukturált módon alakítja ki, kölcsönösen ütemtervet és kötelezettségeket fogadva el, amelyek mindkét aláíró félre nézve kötelezőek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza a politikai párbeszédre vonatkozó fejezet beillesztésének és az EU és Kuba közötti intézményesített emberi jogi párbeszéd létrehozásának fontosságát; felhívja az EU-t, hogy támogassa a Parlament a demokráciával, az egyetemes emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal – így a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és a politikai egyesülés szabadságával, az információszabadsággal és annak valamennyi formájával – kapcsolatos nézeteit, valamint e párbeszéd révén az „egész világra kiterjedő, az emberi jogok védelmezői támogatására irányuló politikáját”; mindkét felet ösztönzi, hogy biztosítsanak garanciákat az emberijog-védők munkájához és korlátozások nélkül valamennyi civil társadalmi szereplő és ellenzéki politikai szereplő e párbeszédben való aktív részvételéhez; azonban megállapítja, hogy ez idáig az emberi jogi párbeszéd nem vetett véget az önkényes és politikai indíttatású letartóztatásoknak Kubában, éppen ellenkezőleg, a Kubai Emberi Jogok és Nemzeti Megbékélés Bizottsága szerint az elmúlt években egyre több rendőrségi fellépésre került sor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza az EU és Kuba közti emberi jogi párbeszéd fontosságát és üdvözli, hogy a párbeszéd a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások lezárulta előtt elindult; ismételten hangsúlyozza, hogy továbbra is az EU Kubával kapcsolatos politikájának célkitűzései közé tartozik az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása, és a kubai lakosság életszínvonalának javítását célzó gazdasági és társadalmi modernizáció elősegítése; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tudomásul veszi Kuba arra irányuló erőfeszítéseit, hogy nemzeti jogrendjébe beépítse az Egyesült Nemzetek emberi jogi és munkaügyi alapelveit, és sürgeti Kubát, hogy ratifikálja az Egyesült Nemzetek emberi jogokra vonatkozó, az ország által még meg nem erősített egyezményeit, nevezetesen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvet; figyelembe veszi a szexuális nevelésért felelős kubai nemzeti központ munkáját; felhívja a kubai kormányt, hogy folytassa az LMBTI-közösség hátrányos megkülönböztetése és marginalizációja minden formájának megszüntetésére irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti a kubai kormányt, hogy emberi jogi politikáját hangolja össze az azon chartákban, nyilatkozatokban és nemzetközi jogi eszközökben foglalt nemzetközi előírásokkal, amelyeknek Kuba aláíró fele; hangsúlyozza, hogy a személyek eszményeik és békés politikai tevékenységük miatti üldözése és bebörtönzése sérti az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában foglalt rendelkezéseket, és ezért felszólít az ilyen körülmények között bebörtönzött személyek szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás rendelkezik a megállapodásnak az emberi jogokra vonatkozó rendelkezések megsértése esetén történő felfüggesztéséről; sürgeti a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy gondoskodjon a Parlamenttel a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásról folytatott rendszeres eszmecseréről, a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásban foglalt kölcsönös kötelezettségek teljesítéséről, valamint különösen az ebben az állásfoglalásban említett valamennyi emberi jogi, környezetvédelmi és munkajogi rendelkezés végrehajtásáról; felszólítja az EKSZ-t, különösen az uniós küldöttség révén, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt az emberi jogok és az alapvető szabadságok Kuba általi, a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás végrehajtása során történő végrehajtásával kapcsolatos helyzet szoros nyomon követése érdekében, és tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak hozzá kell járulnia a kubai polgárok életkörülményeinek és szociális jogainak javításához, és újólag megerősíti a demokrácia és az emberi jogok – többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezési és egyesülési szabadság – értékeinek támogatásával kapcsolatos szisztematikus munka fontosságát; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásban a civil társadalomra mint az együttműködés egyik szereplőjére tett kifejezett utalásokat; kifejezi legmesszebbmenő szolidaritását a kubai néppel, és támogatja a demokrácia, valamint az alapvető szabadságjogok érvényesítése és előmozdítása irányába történő előrehaladást; arra ösztönzi a megállapodás mindkét felét, hogy segítsék elő, hogy a kubai civil társadalom aktív szerepet töltsön be a megállapodás végrehajtási szakaszában; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet a kubai civil társadalomnak az ország gazdasági és demokratikus fejlődésében játszott fontos szerepére; hangsúlyozza, hogy a civil társadalomnak e megállapodás valamennyi területén, így a fejlesztési támogatással kapcsolatos területeken is vezető szerepet kell játszania; emlékeztet az Európai Parlament által a Szaharov-díj révén a kubai civil társadalomnak nyújtott támogatásra az emberi jogok és a demokrácia Kubában való előmozdításában játszott szerepéért; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy Kuba a világ azon országai közé tartozik, ahol a legrosszabb az internetkapcsolat és rendkívül drága az internet-hozzáférés, a tartalom pedig továbbra is korlátozott; üdvözli, hogy egyre több kubai rendelkezik internet-hozzáféréssel, de úgy gondolja, hogy a kormánynak további lépéseket kell tennie a cenzúrázatlan hozzáférés támogatása és a lakosság digitális jogainak fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri, hogy az EKSZ megfelelő rendszerességgel és a megállapodásban előírt koordinációs rendszernek megfelelően tájékoztassa a Parlamentet a megállapodás állapotáról és végrehajtásáról; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tudomásul veszi a Kuba és az Egyesült Államok közötti kapcsolatoknak a diplomáciai kapcsolatok 2015-ben való helyreállításával elindított normalizációs folyamatát, és további erőfeszítésekre ösztönöz; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megismétli a többi európai intézmény által is osztott és már számos alkalommal kinyilvánított, régóta fennálló álláspontját, amely ellenzi a területen kívüli hatályról szóló törvényeket és intézkedéseket, azok ugyanis sértik a kubai lakosság érdekeit, és zavarják az európai vállalkozások tevékenységét; |
| --- | --- |

18.

| 19. | elismeri, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás hozzájárulhat a Kubában már javasolt reform- kiigazítási és modernizációs folyamatokhoz, különösen ami Kuba nemzetközi partnereinek diverzifikációját és a politikai és gazdasági fejlődés általános keretének létrehozását illeti; hangsúlyozza, hogy a Kubával való szorosabb politikai és gazdasági kapcsolatok elősegíthetnék, hogy a politikai reformok a kubaiak várakozásainak megfelelően haladjanak előre az országban; sürgeti az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy segítsék a kubai gazdasági és politikai átmenetet, ösztönözve az összes polgár alapvető jogait tiszteletben tartó demokratikus és választási normák felé történő elmozdulást; támogatja a különböző uniós külpolitikai eszközök, különösen a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének alkalmazását a kubai civil társadalommal és a békés kubai átmenetet támogatókkal folytatott uniós párbeszéd megszilárdítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás az EU és Kuba között létrejött első megállapodásként e kapcsolatok új jogi keretét képezi, és egy a kereskedelemről és kereskedelmi együttműködésről szóló fejezetet is magában foglal, melynek célja egy kiszámíthatóbb és átláthatóbb környezet létrehozása a helyi és európai gazdasági szereplők számára; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás kereskedelmi és kereskedelmi együttműködési pillére nem biztosít kereskedelmi kedvezményeket Kuba számára; emlékeztet arra, hogy ez a pillér az alábbiakat foglalja magában: vámügyi együttműködés, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, szellemi tulajdon, állat- és növény-egészségügyi intézkedések, a kereskedelem technikai akadályai, hagyományos és kézműves áruk, kereskedelem és fenntartható fejlődés, piacvédelemre vonatkozó együttműködés, származási szabályok és beruházás; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megállapítja, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás platformot biztosít a kétoldalú kereskedelmi és beruházási kapcsolat bővítéséhez, hagyományos alapokat teremtve az EU és Kuba közti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok számára; |
| --- | --- |

22.

| 23. | támogatja azt a régóta fennálló gyakorlatot, amelyet 2014. szeptember 29-i meghallgatásán Cecilia Malmström biztos is megerősített, hogy a politikai szempontból fontos megállapodások kereskedelmi és beruházási rendelkezéseit addig ideiglenesen nem alkalmazzák, míg azokat a Parlament jóvá nem hagyja; felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy folytassák e gyakorlat kiterjesztését valamennyi, az EU külső tevékenységével kapcsolatos nemzetközi megállapodásra a kereskedelmi aspektusok tekintetében, ahogyan a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás esetében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy a megállapodás elősegíti a párbeszédet és a gazdasági együttműködést, megkönnyítve a kiszámítható és átlátható üzleti környezet létrejöttét és egy erősebb és stabilabb keret jövőbeli kialakulását, amennyiben biztosított, hogy a kubaiak az Unióból származó vállalkozásokkal és magánszemélyekkel együtt részt vehetnek a beruházásokban; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja továbbá a Kubában működő, és különösen az állami eredetű hitelből vagy bármely pénzügyi támogatásban részesülő európai vállalkozásokat is, hogy a származási országukban előírt munkaügyi és etikai normákat alkalmazzák; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli, hogy Kuba ratifikálta az ILO mind a nyolc alapvető egyezményét, és kötelezettségvállalást kér ezek gyors végrehajtására; határozottan felhívja Kubát és valamennyi, az országgal megállapodást kötött, illetve megállapodás megkötéséről tárgyaló országot az ILO és a tisztes munka programja szabályainak ratifikálására és betartására, valamint a munkaerő-kizsákmányolás valamennyi formájának törvényen kívül helyezésére; megjegyzi, hogy vannak olyan területek, ahol szociális és munkajogok forognak kockán, például a kubai állami vállalatok munkaerő-toborzási gyakorlata és a bérelvonás gyakorlata az idegenforgalmi ágazatban; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az ILO egyezményeivel összhangban minden munkavállaló számára alapvető munkahelyi jogokat és megfelelő szociális védelmet kell biztosítani, és mindkét felet felhívja, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás 38. pontja értelmében tegyenek ennek érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megállapítja, hogy az EU Kuba fő exportpartnere és második legfontosabb kereskedelmi partnere, valamint legnagyobb külföldi befektetője; rámutat, hogy az uniós külkereskedelmi politika nem biztosít kereskedelmi kedvezményeket Kuba számára, valamint hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) hivatalos értesítése szerint az uniós vámtarifa alkalmazandó; emlékeztet arra, hogy az Unió általános vámkedvezmény-rendszere (GSP) reformjának következtében Kuba 2014 januárjától elvesztette az Unióba való exportra vonatkozó kereskedelmi kedvezményeit, mivel közepes jövedelmű országnak (felső sáv) minősül és így már nem felel meg a támogathatósági feltételeknek; kiemeli továbbá, hogy a kereskedelem még mindig csak kevéssé hangsúlyos szerepet játszik Kuba gazdaságában, és az export és import összesített értéke a GDP 26,4 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a Kubának az EU CARIFORUM-mal kötött gazdasági partnerségi megállapodásába történő bevonására adódó jövőbeli lehetőségeket fel kell tárni, amely megállapodás számos egyedi és hasznos kereskedelmi együttműködési fejezetet tartalmaz és a további regionális integráció lehetőségét kínálná Kuba számára; |
| --- | --- |

28.

| 29. | megjegyzi, hogy Kuba a WTO tagja és ezért hangsúlyozza, hogy a WTO alapelveit – így a kereskedelmi eljárások egyszerűsítését, a kereskedelem akadályairól szóló megállapodásokat, az állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket és piacvédelmi eszközöket – tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja Kubát a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló, 2017 februárjában hatályba lépett WTO-megállapodás ratifikálására; üdvözli a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésével foglalkozó bizottság létrehozását az országban, és ezzel kapcsolatban kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy biztosítsanak technikai támogatást; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rámutat, hogy kulcsfontosságú a vámügyi együttműködés fejlesztése az olyan, jelentős kihívások kezelése érdekében, mint többek között a határbiztonság, a közegészségügy, a földrajzi jelzések oltalma, a hamisított termékek és a terrorizmus elleni küzdelem; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy biztosítsanak technikai és pénzügyi segítséget, és kölcsönös megállapodással hozzanak létre kétoldalú eszközöket annak érdekében, hogy támogatást nyújtsanak Kuba számára a kereskedelmi eljárások egyszerűsítését célzó intézkedések és az információs szolgáltatások végrehajtásában; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza a kubai export hagyományos termékeken túllépő diverzifikációjának szükségességét, és kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre ad hoc kereskedési részlegeket a bevált gyakorlatok cseréje, valamint annak érdekében, hogy a kubai exportőröket ellássák a termékek uniós piacra való kijuttatásának javítását segítő ismeretekkel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | üdvözli a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) szerepét a kubai Aduanas General de la República (AGR) Mercator Program keretében való stratégiai támogatásában a WTO kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásának végrehajtására való felkészültség értékelése céljából; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az AGR proaktív módon járjon el a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtásában, és kéri a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget Kubának ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tudomásul veszi a kubai hatóságok által hozott, a vállalkozás szabadságát és a gazdasági liberalizációt ösztönző intézkedéseket; kiemeli a magánszektor fokozatos megerősítésének fontosságát; hangsúlyozza, hogy az erőteljes, az ország fizikai és technológiai infrastruktúrájának javítását és a versenyképes kubai termelési rendszer felépítését célzó külföldi beruházás fejlesztése további gazdasági és pénzügyi intézkedéseket és olyan szabályozásokat tesz szükségessé, amelyek többek között független, átlátható és pártatlan intézmények révén jogbiztonságot, valamint gazdasági stabilitást biztosítanak az ország számára; rámutat arra, hogy e tekintetben Kuba felhasználhatja az uniós tagállamok tapasztalatait; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri Kubának az EBB külső hitelezési megbízatása keretében kedvezményezett országok közé való felvételét az EBB által előírt követelményeknek való megfelelés révén; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli a fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődésre irányuló rendelkezéseknek a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásba történő beillesztését, különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és annak fenntartható fejlesztési céljai a fejlesztésfinanszírozásra vonatkozó addisz-abebai cselekvési program figyelembevételével történő megvalósítását célzó elkötelezett törekvést; sürgeti a feleket, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás ratifikálását követően haladéktalanul alakítsanak ki célzott párbeszédet a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtásáról; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékeztet arra, hogy az EU és Kuba között 1988-ban jött létre a diplomáciai kapcsolat, valamint hogy Kuba 1984 óta kedvezményezettje az Unió fejlesztési és humanitárius segélyalapjainak, valamint hogy az ország jelenleg a Fejlesztési Együttműködési Eszközre vonatkozó rendelet (DCI-rendelet) értelmében a 2014–2020-as időszakra 50 millió eurós uniós támogatásban részesül; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékeztet arra, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás megkönnyíti Kuba részvételét az uniós programokban, valamint elősegíti és a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves indikatív program (MIP) megerősített végrehajtását a kubai kormány által elfogadott gazdasági és társadalmi modernizációs stratégia előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy Kubát, amely az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának (DAC) osztályozása szerint „közepes jövedelmű (felső kategória) országnak” minősül, az a veszély fenyegeti, hogy fokozatosan megvonják tőle a DCI-rendelet keretében fejlesztési segélyként kapott támogatását; úgy véli, hogy az ország fejlődő szigetállam volta, valamint az egyoldalú kényszerintézkedések kedvezőtlen hatásai által súlyosbított gazdasági helyzet indokolttá teszik olyan intézkedések meghozatalát, amelyek lehetővé teszik az uniós támogatás további folyósítását Kuba számára, valamint hogy ezt a DCI-rendelet következő félidős értékelése részeként különösen fontolóra veszik majd; |
| --- | --- |

39.

| 40. | támogatja a felek azon ismételt megállapítását, miszerint a fejlett országoknak bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra kell előirányozniuk, a feltörekvő gazdaságoknak és a közepes jövedelmű országoknak (felső sáv) pedig célként kell kitűzniük a nemzetközi közfinanszírozáshoz való hozzájárulásuk növelését; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli a nemek közötti egyenlőség szempontjának érvényesítését az együttműködés valamennyi fontos területén, ideértve a fenntartható fejlődést is; |
| --- | --- |

41.

| 42. | elismeri és üdvözli Kubának a Dél–Dél együttműködésben játszott fontos szerepét, az ország elsősorban az egészségügy és az oktatás területét érintő humanitárius segítségnyújtásban megnyilvánuló elkötelezettségét és szolidaritását; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megjegyzi, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás lehetőséget kínál Kuba számára, hogy nagyobb mértékben vegyen részt az uniós programokban, illetve hogy jobban hozzáférjen azokhoz, ideértve a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot és az Erasmus+ uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramot is, ami ösztönözni fogja a szorosabb akadémiai, illetve az emberek közötti eszmecserét; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megjegyzi, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás többoldalú fórumokon a globális kihívások – így a migráció, a terrorizmus elleni küzdelem és az éghajlatváltozás – közösen kialakított megoldásainak eszköze is lesz; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megerősíti arra vonatkozó határozatát, hogy az Európai Parlament Külügyi Bizottságának hivatalos küldöttségét Kubába küldi; arra kéri a kubai hatóságokat, hogy engedélyezzék a parlamenti küldöttségek számára a tárgyalópartnereikkel való találkozást; |
| --- | --- |

45.

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Kuba kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  HL L 322., 1996.12.12., 1. o.

(2)  HL L 337. I, 2016.12.13., 41. o.

(3)  Ezen a napon elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0296.

(4)  HL C 201. E, 2005.8.18., 83. o.

(5)  HL C 288. E, 2006.11.25., 81. o.

(6)  HL C 146. E, 2008.6.12., 377. o.

(7)  HL C 349. E, 2010.12.22., 82. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/106

---

P8_TA(2017)0301

A HIV-, tuberkulózis- és HCV-járványok számának emelkedése Európában

Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása a HIV/AIDS-re, a tuberkulózisra és a hepatitis C-re adott uniós válaszról (2017/2576(RSP))

(2018/C 334/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. október 22-i 1082/2013/EU határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. október 22-i 1082/2013/EU határozatára (1),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezetnek (WHO) az egészségügyi ágazat WHO európai régiójában a HIV-re adott válaszával kapcsolatos, a 2016–2021 közötti időszakra szóló globális egészségügyi stratégiáról szóló cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezetnek (WHO) az egészségügyi ágazat WHO európai régiójában a HIV-re adott válaszával kapcsolatos, a 2016–2021 közötti időszakra szóló globális egészségügyi stratégiáról szóló cselekvési tervére,

| — | tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) 2014-es, a szexuális úton terjedő fertőzésekről, köztük a HIV/AIDS-ről és a vérrel terjedő vírusokról szóló éves epidemiológiai jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) 2014-es, a szexuális úton terjedő fertőzésekről, köztük a HIV/AIDS-ről és a vérrel terjedő vírusokról szóló éves epidemiológiai jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2016. évi, a hepatitis B és C EU/EGT területén való elterjedtségére vonatkozó szisztematikus felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2016. évi, a hepatitis B és C EU/EGT területén való elterjedtségére vonatkozó szisztematikus felülvizsgálatára,

| — | tekintettel a hepatitis C-ről szóló, 2007. március 29-i írásbeli nyilatkozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hepatitis C-ről szóló, 2007. március 29-i írásbeli nyilatkozatára (2),

| — | tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2016. évi, iránymutatásokat tartalmazó dokumentációjára a tuberkulózis elleni védekezésről a kiszolgáltatott és a nehezen elérhető lakosság körében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2016. évi, iránymutatásokat tartalmazó dokumentációjára a tuberkulózis elleni védekezésről a kiszolgáltatott és a nehezen elérhető lakosság körében,

| — | tekintettel a tuberkulózissal kapcsolatos, a WHO európai régiójában a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó WHO cselekvési tervre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tuberkulózissal kapcsolatos, a WHO európai régiójában a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó WHO cselekvési tervre (3),

| — | tekintettel az uniós egészségügyi miniszterek 2016. október 3–4-i, pozsonyi informális találkozójának eredményére, ahol a tagállamok megállapodtak, hogy támogatják egy HIV/AIDS-re, tuberkulózisra és vírushepatitisre vonatkozó integrált uniós szakpolitikai keret kialakítását, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós egészségügyi miniszterek 2016. október 3–4-i, pozsonyi informális találkozójának eredményére, ahol a tagállamok megállapodtak, hogy támogatják egy HIV/AIDS-re, tuberkulózisra és vírushepatitisre vonatkozó integrált uniós szakpolitikai keret kialakítását,

| — | tekintettel a Bizottság 2016. november 22-i, „Európa fenntartható jövője: a következő lépések” című, a fenntartható fejlődés és a kormányzás gazdasági, uniós és globális gazdasági, szociális és környezeti dimenzióit magában foglaló közleményére, amelyben a Bizottság kijelenti, hogy „az uniós környezeten belül a haladás nyomon követésével, az arról való jelentéstétellel és annak értékelésével járul hozzá a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásához” (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. november 22-i, „Európa fenntartható jövője: a következő lépések” című, a fenntartható fejlődés és a kormányzás gazdasági, uniós és globális gazdasági, szociális és környezeti dimenzióit magában foglaló közleményére, amelyben a Bizottság kijelenti, hogy „az uniós környezeten belül a haladás nyomon követésével, az arról való jelentéstétellel és annak értékelésével járul hozzá a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásához” (COM(2016)0739),

| — | tekintettel az ezzel a kérdéssel 2015. március 30–31-én Rigában foglalkozó legelső miniszteri konferencián kiadott, a tuberkulózisról és annak multirezisztenciájáról szóló együttes rigai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ezzel a kérdéssel 2015. március 30–31-én Rigában foglalkozó legelső miniszteri konferencián kiadott, a tuberkulózisról és annak multirezisztenciájáról szóló együttes rigai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a WHO-nak a Világegészségügyi Közgyűlés által 2016 májusában elfogadott, 2016–2021-re vonatkozó, vírushepatitis elleni első globális stratégiájára, amely kiemeli az egyetemes egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés fontosságát, amelynek célkitűzései – amelyek szerint 2030-ig 90 %-kal kell csökkenteni a vírushepapitis új betegségeinek számát, és 65 %-kal kell csökkenteni a halálozási arányát – összhangban állnak a fenntartható fejlesztési célokkal, és amelynek végső célkitűzése a vírushepapitis jelentette közegészségügyi probléma megszüntetése, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO-nak a Világegészségügyi Közgyűlés által 2016 májusában elfogadott, 2016–2021-re vonatkozó, vírushepatitis elleni első globális stratégiájára, amely kiemeli az egyetemes egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés fontosságát, amelynek célkitűzései – amelyek szerint 2030-ig 90 %-kal kell csökkenteni a vírushepapitis új betegségeinek számát, és 65 %-kal kell csökkenteni a halálozási arányát – összhangban állnak a fenntartható fejlesztési célokkal, és amelynek végső célkitűzése a vírushepapitis jelentette közegészségügyi probléma megszüntetése,

| — | tekintettel a WHO-nak az egészségügy által a WHO európai régiójában a vírushepatitisre adott válaszra vonatkozó európai cselekvési tervére, amelynek átfogó célja 2030-ra megszüntetni a közegészségügyi veszélyt jelentő vírushepatitist az európai régióban a vírushepatitisre és annak szövődményeire visszavezethető megbetegedési és halálozási arány csökkentése, valamint az ajánlott megelőzéshez, vizsgálatokhoz, ellátáshoz és kezeléshez mindenki számára méltányos hozzáférés biztosítása révén, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO-nak az egészségügy által a WHO európai régiójában a vírushepatitisre adott válaszra vonatkozó európai cselekvési tervére, amelynek átfogó célja 2030-ra megszüntetni a közegészségügyi veszélyt jelentő vírushepatitist az európai régióban a vírushepatitisre és annak szövődményeire visszavezethető megbetegedési és halálozási arány csökkentése, valamint az ajánlott megelőzéshez, vizsgálatokhoz, ellátáshoz és kezeléshez mindenki számára méltányos hozzáférés biztosítása révén,

| — | tekintettel a WHO HIV/AIDS-szel kapcsolatos, a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó európai cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO HIV/AIDS-szel kapcsolatos, a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó európai cselekvési tervére,

| — | tekintettel a gyógyszerekhez való hozzájutás javításának uniós lehetőségeiről szóló, 2017. március 2-i állásfoglalására (4), amely sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el stratégiai terveket az életmentő gyógyszerekhez való hozzáférés biztosítására, és felszólít egy olyan terv közös kialakítására, amelynek célja a hepatitis C az Unióban való felszámolása olyan eszközökkel, mint az európai közös közbeszerzés, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyógyszerekhez való hozzájutás javításának uniós lehetőségeiről szóló, 2017. március 2-i állásfoglalására (4), amely sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el stratégiai terveket az életmentő gyógyszerekhez való hozzáférés biztosítására, és felszólít egy olyan terv közös kialakítására, amelynek célja a hepatitis C az Unióban való felszámolása olyan eszközökkel, mint az európai közös közbeszerzés,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira vonatkozó keretre, különösen a 3. fenntartható fejlesztési célra, amely magában foglalja a HIV és a tuberkulózis járványainak 2030-ig való felszámolása célját, valamint a hepatitis elleni küzdelmet, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira vonatkozó keretre, különösen a 3. fenntartható fejlesztési célra, amely magában foglalja a HIV és a tuberkulózis járványainak 2030-ig való felszámolása célját, valamint a hepatitis elleni küzdelmet,

| — | tekintettel a 2007. október 22-i, „Mindenki a tuberkulózis ellen” című, a tuberkulózisról szóló berlini nyilatkozatra (EUR/07/5061622/5, WHO Európai Miniszteri Fórum, 74415), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. október 22-i, „Mindenki a tuberkulózis ellen” című, a tuberkulózisról szóló berlini nyilatkozatra (EUR/07/5061622/5, WHO Európai Miniszteri Fórum, 74415),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a HIV/AIDS-re, a tuberkulózisra és a hepatitis C-re adott uniós válaszról szóló kérdésre (O-000045/2017 – B8-0321/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a HIV/AIDS-re, a tuberkulózisra és a hepatitis C-re adott uniós válaszról szóló kérdésre (O-000045/2017 – B8-0321/2017),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ szerint a HIV-fertőzöttek körében hétből egy ember nem tudja, hogy fertőzött-e vagy sem, mert a HIV-fertőzés és a diagnosztizálás között a becslések szerint átlagosan négy év telik el; mivel a nem diagnosztizált esetekben 3,5-szer nagyobb az esélye annak, hogy a beteg továbbadja a HIV-vírust; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ szerint a HIV-fertőzöttek körében hétből egy ember nem tudja, hogy fertőzött-e vagy sem, mert a HIV-fertőzés és a diagnosztizálás között a becslések szerint átlagosan négy év telik el; mivel a nem diagnosztizált esetekben 3,5-szer nagyobb az esélye annak, hogy a beteg továbbadja a HIV-vírust;

| B. | mivel a HIV/AIDS ellen Európában és Közép-Ázsiában folytatott küzdelem keretében kialakított partnerségről szóló dublini nyilatkozat jelentősen hozzájárult az EU-ban és a szomszédos országokban egy összehangolt nyomon követési keret létrehozásához, amely lehetővé teszi a HIV elleni küzdelem terén elért fejlődés nyomon követését; |
| --- | --- |

B.

mivel a HIV/AIDS ellen Európában és Közép-Ázsiában folytatott küzdelem keretében kialakított partnerségről szóló dublini nyilatkozat jelentősen hozzájárult az EU-ban és a szomszédos országokban egy összehangolt nyomon követési keret létrehozásához, amely lehetővé teszi a HIV elleni küzdelem terén elért fejlődés nyomon követését;

| C. | mivel meggyőző bizonyíték van arra, hogy a preexpozíciós profilaxis hatékony a fertőzés megelőzésében, továbbá hogy az antiretrovirális kezelés majdnem megszünteti a vírus terjedésének kockázatát, amennyiben a vírusok mennyisége nem kimutatható szintre csökken (5); |
| --- | --- |

C.

mivel meggyőző bizonyíték van arra, hogy a preexpozíciós profilaxis hatékony a fertőzés megelőzésében, továbbá hogy az antiretrovirális kezelés majdnem megszünteti a vírus terjedésének kockázatát, amennyiben a vírusok mennyisége nem kimutatható szintre csökken (5);

| D. | mivel 2015-ben – bár az injektáló kábítószer-fogyasztók körében továbbra is csökkent a HIV-fertőzések száma az Európai Unió és az Európai Gazdasági Térség (EU/EGT) területén –, az újonnan diagnosztizált és bejelentett HIV-fertőzések negyedét négy országban az intravénás kábítószer-fogyasztásnak tulajdonították; |
| --- | --- |

D.

mivel 2015-ben – bár az injektáló kábítószer-fogyasztók körében továbbra is csökkent a HIV-fertőzések száma az Európai Unió és az Európai Gazdasági Térség (EU/EGT) területén –, az újonnan diagnosztizált és bejelentett HIV-fertőzések negyedét négy országban az intravénás kábítószer-fogyasztásnak tulajdonították;

| E. | mivel a szülők által a gyermekeknek átadott vagy vérátömlesztés útján szerzett új HIV-fertőzéseket gyakorlatilag megszüntették az EU/EGT területén; |
| --- | --- |

E.

mivel a szülők által a gyermekeknek átadott vagy vérátömlesztés útján szerzett új HIV-fertőzéseket gyakorlatilag megszüntették az EU/EGT területén;

| F. | mivel a tuberkulózis és a multirezisztens tuberkulózis, mint légi úton terjedő betegségek, határokon átnyúló egészségügyi veszélyt jelentenek a globalizált világban, ahol a lakosság mobilitása egyre nő; |
| --- | --- |

F.

mivel a tuberkulózis és a multirezisztens tuberkulózis, mint légi úton terjedő betegségek, határokon átnyúló egészségügyi veszélyt jelentenek a globalizált világban, ahol a lakosság mobilitása egyre nő;

| G. | mivel a tuberkulózis epidemiológiája eltérő az EU/EGT-n belül, és többek között függ attól is, hogy az adott tagállam hol tart a tuberkulózis felszámolásához vezető úton; |
| --- | --- |

G.

mivel a tuberkulózis epidemiológiája eltérő az EU/EGT-n belül, és többek között függ attól is, hogy az adott tagállam hol tart a tuberkulózis felszámolásához vezető úton;

| H. | mivel 2050-ig adott esetben előforduló, a gyógyszerekkel szembeni rezisztenciának betudható évi összesen 10 millió haláleset mintegy negyede a gyógyszereknek ellenálló tuberkulózisból fog eredni, amely a globális gazdaságnak legalább 16,7 millió dollár, Európának pedig legalább 1,1 milliárd dollár költséget fog jelenteni; |
| --- | --- |

H.

mivel 2050-ig adott esetben előforduló, a gyógyszerekkel szembeni rezisztenciának betudható évi összesen 10 millió haláleset mintegy negyede a gyógyszereknek ellenálló tuberkulózisból fog eredni, amely a globális gazdaságnak legalább 16,7 millió dollár, Európának pedig legalább 1,1 milliárd dollár költséget fog jelenteni;

| I. | mivel figyelmet kell fordítani a társfertőzések problémájára, különösen a tuberkulózis és a vírushepatitis B és C esetében; mivel a tuberkulózis és a vírushepatitis nagyon gyakori, gyorsabb lefolyású, valamint magasabb megbetegedési és halálozási arányt eredményez a HIV-pozitív személyek körében; |
| --- | --- |

I.

mivel figyelmet kell fordítani a társfertőzések problémájára, különösen a tuberkulózis és a vírushepatitis B és C esetében; mivel a tuberkulózis és a vírushepatitis nagyon gyakori, gyorsabb lefolyású, valamint magasabb megbetegedési és halálozási arányt eredményez a HIV-pozitív személyek körében;

| J. | mivel e járványok kezelése szempontjából nélkülözhetetlen az országhatárokon és a tudományágakon átnyúló együttműködés; |
| --- | --- |

J.

mivel e járványok kezelése szempontjából nélkülözhetetlen az országhatárokon és a tudományágakon átnyúló együttműködés;

| K. | mivel a vírushepatitis egyike a legfőbb közegészségügyi fenyegetéseknek, a krónikus hepatitis B 240 millió embert (6), a krónikus hepatitis C pedig 150 millió embert érint globálisan; mivel a WHO európai régiójában a becslések szerint mintegy 13,3 millió ember él a hepatitis B-fertőzéssel, 15 millió ember pedig hepatitisz C-fertőzéssel; mivel ezenkívül a hepatitis B évente körülbelül 36 000 ember, a hepatitis C pedig hozzávetőlegesen 86 000 ember halálát okozza évente a WHO európai tagállamaiban; |
| --- | --- |

K.

mivel a vírushepatitis egyike a legfőbb közegészségügyi fenyegetéseknek, a krónikus hepatitis B 240 millió embert (6), a krónikus hepatitis C pedig 150 millió embert érint globálisan; mivel a WHO európai régiójában a becslések szerint mintegy 13,3 millió ember él a hepatitis B-fertőzéssel, 15 millió ember pedig hepatitisz C-fertőzéssel; mivel ezenkívül a hepatitis B évente körülbelül 36 000 ember, a hepatitis C pedig hozzávetőlegesen 86 000 ember halálát okozza évente a WHO európai tagállamaiban;

| L. | mivel a WHO megállapítása szerint az intravénás kábítószer-használat az egyik legfőbb oka a hepatitis C terjedésének az európai régióban, és az intravénás kábítószert használó személyek teszik ki az új esetek legnagyobb részét; |
| --- | --- |

L.

mivel a WHO megállapítása szerint az intravénás kábítószer-használat az egyik legfőbb oka a hepatitis C terjedésének az európai régióban, és az intravénás kábítószert használó személyek teszik ki az új esetek legnagyobb részét;

| M. | mivel az általában növekvő jövedelmi szintek és a külső adományozók általi finanszírozás jogosultsági kritériumaiban való változások miatt az európai régió egészségügyi programjai számára rendelkezésre álló nemzetközi pénzügyi támogatáshoz való hozzáférés rohamosan csökken; mivel ez különösen érinti a kelet-európai és közép-ázsiai országokat, ahol a legmagasabb a HIV, a tuberkulózis és a hepatitis C aránya, és emiatt az e betegségekre adott hatékony válasz komoly veszélybe kerül. mivel a WHO európai régiójának számos országa továbbra is nagymértékben támaszkodik külső finanszírozásra az egészségügyi programjaik finanszírozásához, különösen a kiszolgáltatott csoportoknak és az érintett népességnek való segítségnyújtás céljából; |
| --- | --- |

M.

mivel az általában növekvő jövedelmi szintek és a külső adományozók általi finanszírozás jogosultsági kritériumaiban való változások miatt az európai régió egészségügyi programjai számára rendelkezésre álló nemzetközi pénzügyi támogatáshoz való hozzáférés rohamosan csökken; mivel ez különösen érinti a kelet-európai és közép-ázsiai országokat, ahol a legmagasabb a HIV, a tuberkulózis és a hepatitis C aránya, és emiatt az e betegségekre adott hatékony válasz komoly veszélybe kerül. mivel a WHO európai régiójának számos országa továbbra is nagymértékben támaszkodik külső finanszírozásra az egészségügyi programjaik finanszírozásához, különösen a kiszolgáltatott csoportoknak és az érintett népességnek való segítségnyújtás céljából;

| N. | mivel a Bizottság számára nem lesz egyszerű a fenntartható fejlődési célok vírushepatitis tekintetében történő elérésének nyomon követése, mert a tagállamokban gyakran elégtelen módon állnak rendelkezésre a jelenlegi felügyelettel kapcsolatos adatok; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság számára nem lesz egyszerű a fenntartható fejlődési célok vírushepatitis tekintetében történő elérésének nyomon követése, mert a tagállamokban gyakran elégtelen módon állnak rendelkezésre a jelenlegi felügyelettel kapcsolatos adatok;

| O. | mivel jelenleg még mindig eltérőek a vírushepatitis elleni küzdelemmel kapcsolatos megközelítések az EU-ban, néhány tagállam pedig egyáltalán nem rendelkezik nemzeti tervvel, míg mások jelentős finanszírozási kötelezettségvállalásokat tettek, és a vírushepatitis problémájára adott átfogó válasz érdekében stratégiákat léptettek életbe és nemzeti terveket dolgoztak ki; |
| --- | --- |

O.

mivel jelenleg még mindig eltérőek a vírushepatitis elleni küzdelemmel kapcsolatos megközelítések az EU-ban, néhány tagállam pedig egyáltalán nem rendelkezik nemzeti tervvel, míg mások jelentős finanszírozási kötelezettségvállalásokat tettek, és a vírushepatitis problémájára adott átfogó válasz érdekében stratégiákat léptettek életbe és nemzeti terveket dolgoztak ki;

| P. | mivel a világon 130–150 millió ember fertőzött krónikus hepatitis C vírussal; mivel évente mintegy 700 000 ember hal meg a hepatitis C-hez köthető májbetegségekben; |
| --- | --- |

P.

mivel a világon 130–150 millió ember fertőzött krónikus hepatitis C vírussal; mivel évente mintegy 700 000 ember hal meg a hepatitis C-hez köthető májbetegségekben;

| Q. | mivel 2014-ben 35 321 hepatitis C-fertőzést jelentettek az EU/EGT 28 tagállamából, ami 100 000 lakosra vetítve 8,8 esetnek megfelelő nyers arányszámot jelent (7); |
| --- | --- |

Q.

mivel 2014-ben 35 321 hepatitis C-fertőzést jelentettek az EU/EGT 28 tagállamából, ami 100 000 lakosra vetítve 8,8 esetnek megfelelő nyers arányszámot jelent (7);

| R. | mivel 2006 és 2014 között az EU/EGT valamennyi tagállamát figyelembe véve a diagnosztizált és bejelentett esetek teljes száma 28,7 %-kal nőtt, és e növekedés legnagyobb részét 2010 óta figyelték meg (8); |
| --- | --- |

R.

mivel 2006 és 2014 között az EU/EGT valamennyi tagállamát figyelembe véve a diagnosztizált és bejelentett esetek teljes száma 28,7 %-kal nőtt, és e növekedés legnagyobb részét 2010 óta figyelték meg (8);

| S. | mivel a hepatitis C-vel kapcsolatos adatok különböző országok általi értelmezését megnehezítik a felügyeleti rendszerek, vizsgálati gyakorlatok és programok közötti különbségek, valamint az esetek akutként vagy krónikusként való meghatározása terén fennálló nehézségek (9); |
| --- | --- |

S.

mivel a hepatitis C-vel kapcsolatos adatok különböző országok általi értelmezését megnehezítik a felügyeleti rendszerek, vizsgálati gyakorlatok és programok közötti különbségek, valamint az esetek akutként vagy krónikusként való meghatározása terén fennálló nehézségek (9);

Átfogó és integrált uniós szakpolitikai keret

| 1. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy, a HIV/AIDS-re, a tuberkulózisra és a vírushepatitisre vonatkozó átfogó uniós szakpolitikai keretet, figyelembe véve azon tagállamok és szomszédos országaik eltérő körülményeit és sajátos kihívásait, amelyekben a legnagyobb a HIV és a multirezisztens tuberkulózis általi érintettség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsa a kiadások, illetve az erőforrások mozgósításának a 3. fenntartható fejlesztési cél megvalósításához szükséges szintjét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közösségekkel és a kiszolgáltatott emberekkel folytatott munkát erősítsék meg több ágazatra kiterjedő együttműködés révén, a nem kormányzati szervezetek részvételének biztosításával, valamint az érintett lakosságnak való szolgáltatás-nyújtással; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy játsszon meghatározó politikai szerepet a szomszédos országokkal Kelet-Európában és Közép-Ázsiában folytatott párbeszédben, biztosítva, hogy készen állnak a tervek a belföldi finanszírozási forrásokra való átálláshoz, annak érdekében, hogy a HIV-vel, a vírushepatitisszel és a tuberkulózissal kapcsolatos programok hatékonyak legyenek, folytatódjanak és fokozódjanak a nemzetközi adományozók támogatásának visszavonása után; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy továbbra is szorosan működjenek együtt ezekkel az országokkal annak biztosítása érdekében, hogy felelősséget és szerepet vállaljanak a HIV-re és a tuberkulózisra adott válaszokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a Tanács jövőbeni elnökségeivel folytasson tárgyalásokat a dublini nyilatkozat esetleges aktualizálásáról annak érdekében, hogy az a HIV-vel, a vírushepatitisszel és a tuberkulózissal egyenlő mértékben foglalkozzon; |
| --- | --- |

5.

HIV/AIDS

| 6. | hangsúlyozza, hogy a HIV továbbra is a legnagyobb társadalmi megbélyegzéssel járó fertőző betegség, amely komoly hatással lehet az egyének életminőségére; hangsúlyozza, hogy 2015-ben az EU/EGT-országok csaknem 30 000 újonnan diagnosztizált HIV-fertőzést jelentettek, míg az általános csökkenés jelei nem mutatkoztak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy könnyítsék meg az innovatív kezeléshez való hozzáférést többek között a legkiszolgáltatottabb csoportok számára, valamint folytassanak küzdelmet a HIV-fertőzéshez kapcsolódó társadalmi megbélyegzés ellen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a EU/EGT térségében a szexuális kapcsolat továbbra is a HIV-fertőzés átadásának elsődleges bejelentett módja, amelyet az intravénás kábítószer-használat követ, és hangsúlyozza a nők és a gyermekek kitettségét a fertőzéssel szemben; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy amellett, hogy a hatékony gyógymódok felfedezése és az e betegségek elleni új eszközök, illetve innovatív és betegközpontú megközelítések kifejlesztése érdekében ne csak növeljék a kutatásba irányuló beruházást, de biztosítsák ezen eszközök elérhetőségét és megfizethetőségét, továbbá kezeljék hatékonyabban a társfertőzéseket, különösen a tuberkulózist, illetve a B és C vírushepatitist és szövődményeiket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a megelőzés továbbra a HIV/AIDS elleni küzdelem legfontosabb eszköze, de három EU/EGT-országból kettő arról számol be, hogy a megelőzés céljából rendelkezésre álló eszközök nem elegendőek az új HIV-fertőzések számának csökkentéséhez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a tagállamokat, a Bizottságot és a Tanácsot, hogy továbbra is támogassák a HIV/AIDS-megelőzést és a kezeléssel való összeköttetést az uniós egészségügyi program együttes fellépése és projektjei keretében, és mozdítsák elő az HIV megelőzésére igazoltan alkalmas közegészségügyi intézkedéseket, többek között az átfogó ártalomcsökkentő szolgáltatásokat a kábítószer-használók számára, a megelőzésre irányuló kezeléseket, az óvszerhasználatot, a preexpozíciós profilaxist és a hatékony szexuális egészségügyi nevelést; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felkéri a tagállamokat, hogy a HIV-szűrési szolgáltatásokat összpontosítsák úgy, hogy kulcsfontosságú népességcsoportokat érjenek el olyan területeken, ahol a HIV elterjedtsége a legmagasabb, a WHO ajánlásait követve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felkéri a tagállamokat, hogy folytassanak hatékony küzdelmet a szexuális úton terjedő fertőzések ellen, amelyek növelik a HIV-vel való fertőződés kockázatát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyék ingyenesen hozzáférhető a HIV-teszteket, különösen a kiszolgáltatott csoportok esetében, a korai felismerés biztosítása és a fertőzések számáról való jelentések javítása érdekében, ami fontos a betegségre vonatkozó megfelelő tájékoztatás és figyelmeztetések biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

14.

Tuberkulózis

| 15. | hangsúlyozza, hogy a tuberkulózis aránya az Európai Unióban a legalacsonyabbak között van a világon; hangsúlyozza azonban, hogy a tuberkulózissal kapcsolatos halálesetek mintegy 95 %-a az alacsony és közepes jövedelmű országokban történik; hangsúlyozza továbbá, hogy a WHO európai régióját, és különösen a kelet-európai és közép-ázsiai országokat nagymértékben érinti a multirezisztens tuberkulózis, a multirezisztens tuberkulózissal kapcsolatos globális érintettség mintegy egynegyedével; mivel a multirezisztens tuberkulózis által nagy mértékben érintett, a WHO által azonosított 27 ország közül 15 az európai régióban található; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat, hogy a tuberkulózis a HIV-fertőzéssel élők halálának legjelentősebb okozója, a HIV-fertőzéssel élők körében háromból egy haláleset a tuberkulózisnak tudható be (10); hangsúlyozza, hogy 2014-ben immár a harmadik egymást követő évben emelkedett a világszerte tuberkulózisban megbetegedők száma, a 2013. évi 9 millióról 9,6 millióra 2014-ben; hangsúlyozza, hogy a multirezisztens tuberkulózissal kapcsolatos esetekből négyből csak egyet diagnosztizálnak, ami a jelentős hiányosságokra mutat rá a felfedezésben és a diagnosztizálásban; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rámutat, hogy az antimikrobiális rezisztencia egyre komolyabb kihívást jelent a fertőzések és a betegségek, így a tuberkulózis gyógyításában; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet arra, hogy a kezelés megszakítása hozzájárul a gyógyszerekkel szembeni rezisztencia kialakulásához, a tuberkulózis átadásához, és az egyes betegek számára rossz eredményeket hoz; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a tuberkulózis megelőzésének, felfedezésének és a kezelés következetességének a javítása érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak tuberkulózissal kapcsolatos programokat és pénzügyi támogatást kell kialakítaniuk, hogy a közösségekkel és a kiszolgáltatott emberekkel folytatott munkát megerősítsék több ágazatra kiterjedő együttműködés révén, amelynek magában kell foglalnia a nem kormányzati szervezetek részvételét, különösen a fejlődő országokban; hangsúlyozza továbbá, hogy a tuberkulózis kezelésének támogatásában részt vevő szereplők bevonása alapvető fontosságú a tuberkulózissal kapcsolatos ellátás folytonosságához, mivel a kezelések megfizethetetlenül drágák lehetnek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy fontos foglalkozni az antimikrobiális rezisztencia tekintetében kialakulóban lévő válsággal, többek között a tuberkulózist érintő új oltóanyagokkal, innovatív és betegközpontú megközelítésekkel, diagnosztikai eszközökkel és kezelési módokkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés finanszírozása révén is; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy játsszon meghatározó politikai szerepet annak biztosításában, hogy az antimikrobiális rezisztencia és a multirezisztens tuberkulózis közötti kapcsolat tükröződjön a 2017. júliusi, németországi G20-csúcstalálkozó eredményeiben, illetve a 2017-ben közzéteendő, az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó új uniós cselekvési tervben; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy országok közötti kétoldalú megállapodások és együttes fellépések révén működjenek együtt olyan határokon átnyúló intézkedések kialakításában, amelyek megakadályozzák a tuberkulózis terjedését; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg és formalizálják a tuberkulózissal és a multirezisztens tuberkulózissal kapcsolatos regionális együttműködést a legmagasabb politikai szinten a különböző ágazatokban, és alakítsanak ki partnerségeket a soron következő uniós elnökségekkel e munka folytatása érdekében; |
| --- | --- |

23.

Hepatitis C

| 24. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban a vírushepatitis fő átviteli útvonala az intravénás kábítószer-használat, amikor fertőzött tűket használnak többen és a kábítószer befecskendezéséhez nem steril eszközt használnak; hangsúlyozza, hogy az egészségügyi dolgozók továbbra is átlag fölötti mértékben fertőződnek meg hepatitisvírussal a tűszúrások okozta sérülések következtében; hangsúlyozza, hogy az ártalomcsökkentő szolgáltatások – köztük az ópiát-szubsztitúciós kezelések és tűcsereprogramok – kulcsfontosságú szerepet töltenek be a vírushepatitis megelőzésére vonatkozó stratégiában, amelynek a megbélyegzés és megkülönböztetés leküzdésére irányuló intézkedéseket is magában kell foglalnia; hangsúlyozza, hogy az anti-HCV- és a HbsAg-vizsgálatok gyakran nem képezik részét az államilag támogatott egészségügyi szűréseknek; hangsúlyozza, hogy a vírus ritkán szexuális úton is terjedhet, illetve egészségügyi és a kozmetikai kezelési környezetben az infekciókontroll nem megfelelő gyakorlatai következtében vagy perinatálisan a fertőzött anyáról a csecsemőre; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a betegek 90 %-ának nincsenek tüneteik a betegség megszerzésekor, és azt általában egy vizsgálat során véletlenszerűen, illetve a tűnetek jelentkezésekor fedezik fel, ami megmagyarázza, hogy miért alakul ki az esetek 55–85 %-ában krónikus hepatitis; mivel a krónikus hepatitis fertőzéssel élők körében a 20 éven belül kialakuló májzsugorodás – a hepatocarcinoma fő okozója – kockázata 15–30 %; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a hepatocarcinoma eseteinek 75 %-ában a betegnek pozitív a szerológiai eredménye a HCV vonatkozásában; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy nincs a tagállamokban egységes szűrési protokoll a hepatitis C vonatkozásában, és elképzelhető, hogy az érintett személyekre vonatkozó adatok alá vannak becsülve; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy 2016 áprilisában a WHO frissítette a krónikus hepatitis C vírusfertőzésben szenvedők szűréséről, ellátásáról és kezeléséről szóló iránymutatásait, amelyek a szervezet már meglévő, a vérrel terjedő vírusok – többek között a HCV – megelőzésére vonatkozó útmutatásaira vonatkoznak; hangsúlyozza, hogy ezek az iránymutatások kulcsfontosságú ajánlásokat tartalmaznak a szóban forgó területeken, és az alkalmazással kapcsolatosan felvetett kérdéseket boncolgatnak; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a HCV-fertőzés gyógyítható, különösen akkor, ha antivirális készítmények megfelelő kombinációjával kezelik; különösen rámutat, hogy az antivirális kezelés jelenleg a HCV-fertőzéssel élők 90 %-át képes meggyógyítani; hangsúlyozza, hogy a vírusos hepatitis B oltással megelőzhető, illetve kontrollálható, de a krónikus vírushepatitisben szenvedő emberek kevesebb mint 50 %-át csak évtizedekkel a megfertőződést követően diagnosztizálják; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak fenntartható finanszírozást a vírushepatitis megszüntetésére vonatkozó nemzeti tervekhez, és vegyék igénybe az uniós strukturális alapokat és egyéb, rendelkezésre álló uniós támogatásokat is; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy léptessenek életbe összehangolt, az egész Unióra kiterjedő fertőzésellenőrzési programokat, amelyek segítségével időben észlelni lehet a vírushepatitis, a tuberkulózis vagy a HIV-fertőzés kitörését, értékelni lehet e fertőzések előfordulási tendenciáit, tájékoztatást lehet nyújtani a betegségek okozta társadalmi teher becsült mértékéről, és hatékony, valós idejű nyomon követést lehet biztosítani a lépcsőzetes rendszer keretében adott diagnózisokról, kezelésről és ellátásról, többek között meghatározott veszélyeztetett csoportok tekintetében is; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri a Bizottságot, hogy folytasson eszmecserét a tagállamokkal arról, hogy – a diagnózisok számának növelése és az iránymutatásoknak megfelelő ellátás biztosítása érdekében – miként lehet az elsődleges ellátást nyújtó szakembereket a leghatékonyabban felkészíteni feladataik ellátására (ideértve az egészségügyi szűrések kiegészítését az anti-HCV- és HBsAg-tesztekkel, az anamnéziseket, az ellenőrző vizsgálatokat és az orvosi beutalók nyomon követését); |
| --- | --- |

32.

| 33. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy jelenleg nem áll rendelkezésre hepatitis C elleni oltás, ami létfontosságúvá teszi az elsődleges és másodlagos megelőzést; hangsúlyozza azonban, hogy a hepatitis C fertőzés jellege és a szűrési protokollok hiánya számos esetben megnehezíti a tesztek elvégzését; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy – az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) irányításával – dolgozzon ki egy, a tagállamokkal együttműködésben kialakított multidiszciplináris tervet, amely harmonizálja a szűrésre, megelőzésre és kezelésre vonatkozó protokollokat, és 2030-ig felszámolja a hepatitis C vírust; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, az Egészségügyi Világszervezetnek és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  HL L 293., 2013.11.5., 1. o.

(2)  HL C 27. E, 2008.1.31., 247. o.

(3)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0007/ 283804/65wd17e_Rev1_TBActionPlan_150588_withCover.pdf

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0061.

(5)  https://thinkprogress.org/massive-hiv-treatment-study-found-zero-transmissions-between-mixed-status-couples-73d4a497f77b

(6)  http://www.euro.who.int/en/health-topics/communicable-diseases/hepatitis/data-and-statistics

(7)  Éves járványügyi jelentés – ECDC.

http://ecdc.europa.eu/en/healthtopics/hepatitis_C/Documents/aer2016/AER-hepatitis-C.pdf

(8)  Ugyanott.

(9)  Ugyanott.

(10)  A WHO tuberkulózisról szóló 2015. évi jelentése.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/112

---

P8_TA(2017)0303

A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégia felé

Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó jövőbeli uniós stratégiáról (2016/2240(INI))

(2018/C 334/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikkének (3) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikkének (3) és (4) bekezdésére,

| — | tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2017. március 24-i, 2347. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2017. március 24-i, 2347. sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és különösen a 4. és a 17. számú fenntartható fejlesztési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és különösen a 4. és a 17. számú fenntartható fejlesztési célra,

| — | tekintettel a Bizottságnak és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, 2016. június 8-i közös közleményére (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, 2016. június 8-i közös közleményére (JOIN(2016)0029),

| — | tekintettel „Az európai kulturális program a globalizálódó világban” című, 2007. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kulturális program a globalizálódó világban” című, 2007. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2007)0242),

| — | tekintettel a „Kultúra az EU külkapcsolataiban” elnevezésű előkészítő intézkedésre és ajánlásaira (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kultúra az EU külkapcsolataiban” elnevezésű előkészítő intézkedésre és ajánlásaira (1),

| — | tekintettel a „Közös jövőkép, közös cselekvés: erősebb Európa. Az EU globális kül- és biztonságpolitikai stratégiája” című dokumentumra, amelyet az alelnök/főképviselő 2016. június 28-án mutatott be, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közös jövőkép, közös cselekvés: erősebb Európa. Az EU globális kül- és biztonságpolitikai stratégiája” című dokumentumra, amelyet az alelnök/főképviselő 2016. június 28-án mutatott be,

| — | tekintettel az európai kulturális menetrendről szóló, 2007. november 16-i tanácsi állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kulturális menetrendről szóló, 2007. november 16-i tanácsi állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel az európai kulturális menetrend végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kulturális menetrend végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésre (COM(2010)0390),

| — | tekintettel a harmadik felek által kifejtett EU-ellenes propaganda elleni fellépést szolgáló uniós stratégiai kommunikációról szóló, 2016. november 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik felek által kifejtett EU-ellenes propaganda elleni fellépést szolgáló uniós stratégiai kommunikációról szóló, 2016. november 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló, 2005. évi európai tanácsi keretegyezményre (Farói Egyezmény) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális örökség társadalmi értékéről szóló, 2005. évi európai tanácsi keretegyezményre (Farói Egyezmény) (4),

| — | tekintettel a kulturális sokféleségnek és a kultúrák közötti párbeszédnek az Unió és a tagállamok külkapcsolataiban való előmozdításáról szóló, 2008. december 16-i tanácsi következtetésekre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális sokféleségnek és a kultúrák közötti párbeszédnek az Unió és a tagállamok külkapcsolataiban való előmozdításáról szóló, 2008. december 16-i tanácsi következtetésekre (5),

| — | tekintettel az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „Az Európai Unió szerepe az ENSZ-ben – az uniós külpolitikai célok jobb megvalósítása” című, 2015. november 24-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió szerepe az ENSZ-ben – az uniós külpolitikai célok jobb megvalósítása” című, 2015. november 24-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervről szóló, 2014. december 23-i tanácsi következtetésekre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervről szóló, 2014. december 23-i tanácsi következtetésekre (9),

| — | tekintettel a világ kulturális és természeti örökségéről szóló, 1972. évi UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a világ kulturális és természeti örökségéről szóló, 1972. évi UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (10); |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (10);

| — | tekintettel az Európa Tanács által a kulturális utakról szóló kibővített részmegállapodás létrehozásáról elfogadott CM/Res(2010)53 állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács által a kulturális utakról szóló kibővített részmegállapodás létrehozásáról elfogadott CM/Res(2010)53 állásfoglalásra,

| — | tekintettel a kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó koherens uniós szakpolitikáról szóló, 2016. december 13-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó koherens uniós szakpolitikáról szóló, 2016. december 13-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Tanács „a kultúráról az Európai Unió külkapcsolataiban, különös tekintettel a fejlesztési együttműködésre” című, 2015. november 24-i következtetéseire (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „a kultúráról az Európai Unió külkapcsolataiban, különös tekintettel a fejlesztési együttműködésre” című, 2015. november 24-i következtetéseire (12),

| — | tekintettel a kulturális emlékhelyek ISIS/Dáis általi lerombolásáról szóló 2015. április 30-i állásfoglalására (13), különös tekintettel annak (3) bekezdésére, amely „felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a kulturális diplomácia és a kultúrák közötti párbeszéd eszközét alkalmazza a különböző közösségek kibékítése és a lerombolt helyek újjáépítése során”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális emlékhelyek ISIS/Dáis általi lerombolásáról szóló 2015. április 30-i állásfoglalására (13), különös tekintettel annak (3) bekezdésére, amely „felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy a kulturális diplomácia és a kultúrák közötti párbeszéd eszközét alkalmazza a különböző közösségek kibékítése és a lerombolt helyek újjáépítése során”,

| — | tekintettel az „Európai kulturális program a globalizálódó világban” című, 2008. április 10-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai kulturális program a globalizálódó világban” című, 2008. április 10-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Oktatási, Ifjúsági, Kulturális és Sportügyi Tanács 2016. november 21–22-i, 3502. ülésének eredményeire; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oktatási, Ifjúsági, Kulturális és Sportügyi Tanács 2016. november 21–22-i, 3502. ülésének eredményeire;

| — | tekintettel a Parlament Kulturális és Oktatási Bizottsága kérésére készített, „Kutatás a CULT bizottság számára – Európai kulturális intézmények külföldön” című tanulmányra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Kulturális és Oktatási Bizottsága kérésére készített, „Kutatás a CULT bizottság számára – Európai kulturális intézmények külföldön” című tanulmányra (15),

| — | tekintettel a Parlament Kulturális és Oktatási Bizottsága kérésére készített, „Kutatás a CULT bizottság számára – Európa Kulturális Fővárosai: sikerstratégiák és hosszú távú hatások” című tanulmányra (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Kulturális és Oktatási Bizottsága kérésére készített, „Kutatás a CULT bizottság számára – Európa Kulturális Fővárosai: sikerstratégiák és hosszú távú hatások” című tanulmányra (16),

| — | tekintettel a Bizottság Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálata által megrendelt „Az EU és az uniós politikáink külföldi megítélésének elemzése” című, 2015. évi tanulmányra (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálata által megrendelt „Az EU és az uniós politikáink külföldi megítélésének elemzése” című, 2015. évi tanulmányra (17),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó jövőbeli uniós stratégiáról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó jövőbeli uniós stratégiáról szóló véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó jövőbeli uniós stratégiáról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó jövőbeli uniós stratégiáról szóló véleményére,

| — | tekintettel a kulturális örökség európai évéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (2018) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális örökség európai évéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (2018) (COM(2016)0543),

| — | tekintettel az Európai Szolidaritási Testületről szóló bizottsági közleményre (COM(2016)0942), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szolidaritási Testületről szóló bizottsági közleményre (COM(2016)0942),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2015. december 14-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2015. december 14-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a nemzetközi büntetőbíróság 2016. szeptember 27-i döntésére, amelyben kimondta Ahmad Al Faqi Al Mahdi bűnösségét több mauzóleum lerombolásában Timbuktuban, és amelyben a Római Statútummal összhangban először mondja ki, hogy a kulturális örökség lerombolása háborús bűncselekménynek tekinthető, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi büntetőbíróság 2016. szeptember 27-i döntésére, amelyben kimondta Ahmad Al Faqi Al Mahdi bűnösségét több mauzóleum lerombolásában Timbuktuban, és amelyben a Római Statútummal összhangban először mondja ki, hogy a kulturális örökség lerombolása háborús bűncselekménynek tekinthető,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0220/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A8-0220/2017),

| A. | mivel az EU a nemzetközi kapcsolatokban egyre kiemeltebb szerepet játszik és további forrásokat és energiát adhat a közös kultúra, kulturális örökség, művészeti alkotás és innováció előmozdításához a regionális sokféleségben, az EUMSZ 167. cikke alapján; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU a nemzetközi kapcsolatokban egyre kiemeltebb szerepet játszik és további forrásokat és energiát adhat a közös kultúra, kulturális örökség, művészeti alkotás és innováció előmozdításához a regionális sokféleségben, az EUMSZ 167. cikke alapján;

| B. | mivel az EU a nemzetközi politikai élet jelentős szereplője, és egyre fontosabb szerepet játszik a globális ügyekben, többek között a kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdítása révén a nemzetközi kapcsolatokban; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU a nemzetközi politikai élet jelentős szereplője, és egyre fontosabb szerepet játszik a globális ügyekben, többek között a kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdítása révén a nemzetközi kapcsolatokban;

| C. | mivel a kultúra önmagában értékkel bír, és az EU tapasztalatai azt bizonyítják, hogy a kulturális kapcsolatok elősegíthetik külpolitikai célkitűzéseinek megvalósulását, és hidat építenek a különböző etnikai, vallási és társadalmi háttérrel rendelkező emberek között, nem utolsó sorban azáltal, hogy erősítik a kultúrák és vallások közötti párbeszédet és a kölcsönös megértést, többek között az Európai Külügyi Szolgálat tevékenységein (EKSZ) keresztül; úgy véli e tekintetben, hogy a kultúrának a harmadik országokkal folytatott politikai párbeszéd alapvető elemévé kell válnia, valamint hogy a kultúrának a projektek és programok szerves részévé kell válnia; |
| --- | --- |

C.

mivel a kultúra önmagában értékkel bír, és az EU tapasztalatai azt bizonyítják, hogy a kulturális kapcsolatok elősegíthetik külpolitikai célkitűzéseinek megvalósulását, és hidat építenek a különböző etnikai, vallási és társadalmi háttérrel rendelkező emberek között, nem utolsó sorban azáltal, hogy erősítik a kultúrák és vallások közötti párbeszédet és a kölcsönös megértést, többek között az Európai Külügyi Szolgálat tevékenységein (EKSZ) keresztül; úgy véli e tekintetben, hogy a kultúrának a harmadik országokkal folytatott politikai párbeszéd alapvető elemévé kell válnia, valamint hogy a kultúrának a projektek és programok szerves részévé kell válnia;

| D. | mivel ahhoz, hogy az EU elősegítse a kultúrák közötti megértést, a közös kommunikációs eszközök kiterjesztése szükséges olyan valódi európai média formájában, mint például az Arte, a Euronews vagy a Euranet; |
| --- | --- |

D.

mivel ahhoz, hogy az EU elősegítse a kultúrák közötti megértést, a közös kommunikációs eszközök kiterjesztése szükséges olyan valódi európai média formájában, mint például az Arte, a Euronews vagy a Euranet;

| E. | mivel a kultúra és a kultúra védelme elválaszthatatlan módon kapcsolódnak az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásához; |
| --- | --- |

E.

mivel a kultúra és a kultúra védelme elválaszthatatlan módon kapcsolódnak az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásához;

| F. | mivel a tudományos együttműködés a külpolitika lényeges eleme, mert hidakat épít az országok között, növeli a nemzetközi kutatás minőségét és javítja a tudományos diplomácia képét; |
| --- | --- |

F.

mivel a tudományos együttműködés a külpolitika lényeges eleme, mert hidakat épít az országok között, növeli a nemzetközi kutatás minőségét és javítja a tudományos diplomácia képét;

| G. | mivel az EU és tagállamai közös kulturális, nyelvi, történelmi és vallási gyökerekkel rendelkeznek, és mivel Európa kulturális, vallási és humanista örökségéből merítve ihletet sikerrel megvalósították a sokszínűségben az egységet; mivel az európai tárgyi és szellemi kultúra és kulturális örökség az európai – mind a többségi, mind pedig a kisebbségi – társadalmak és régiók sokszínűségét képviseli; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU és tagállamai közös kulturális, nyelvi, történelmi és vallási gyökerekkel rendelkeznek, és mivel Európa kulturális, vallási és humanista örökségéből merítve ihletet sikerrel megvalósították a sokszínűségben az egységet; mivel az európai tárgyi és szellemi kultúra és kulturális örökség az európai – mind a többségi, mind pedig a kisebbségi – társadalmak és régiók sokszínűségét képviseli;

| H. | mivel a 2015 márciusában, Párizsban elfogadott, a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló nyilatkozat kiemeli, hogy elő kell mozdítani a kultúrák közötti aktív párbeszédet, valamint a globális szolidaritást és a kölcsönös tiszteletet; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2015 márciusában, Párizsban elfogadott, a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló nyilatkozat kiemeli, hogy elő kell mozdítani a kultúrák közötti aktív párbeszédet, valamint a globális szolidaritást és a kölcsönös tiszteletet;

| I. | mivel az Unió történelme során a kulturális kapcsolatok mindig is a társadalmi egység és a fenntartható gazdasági és emberi fejlődés alapvető mozgatórugói voltak, miközben kulcsfontosságú szerepet játszanak a civil társadalmi részvétel és az emberek közötti kapcsolatok megerősítésében, továbbá a radikalizáció megelőzésében, a kulturális örökség védelme érdekében erősítve a demokratizálódási folyamatokat, valamint a konfliktusmegelőzést és ellenálló képességet; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unió történelme során a kulturális kapcsolatok mindig is a társadalmi egység és a fenntartható gazdasági és emberi fejlődés alapvető mozgatórugói voltak, miközben kulcsfontosságú szerepet játszanak a civil társadalmi részvétel és az emberek közötti kapcsolatok megerősítésében, továbbá a radikalizáció megelőzésében, a kulturális örökség védelme érdekében erősítve a demokratizálódási folyamatokat, valamint a konfliktusmegelőzést és ellenálló képességet;

| J. | mivel a kulturális diplomácia feladata a kulturális és nyelvi sokszínűség elősegítése, ideértve a kisebbségi nyelvek megőrzését is, elismerve, hogy ez önmagában értéket képvisel és hozzájárul az európai kulturális örökséghez; |
| --- | --- |

J.

mivel a kulturális diplomácia feladata a kulturális és nyelvi sokszínűség elősegítése, ideértve a kisebbségi nyelvek megőrzését is, elismerve, hogy ez önmagában értéket képvisel és hozzájárul az európai kulturális örökséghez;

| K. | mivel az emberi jogokba a kulturális jogok is beletartoznak, és mivel ezért ugyanolyan figyelmet kell fordítani minden egyes személy kulturális életben való részvételének és saját kultúrája megélésének jogára, mindenki alapvető emberi jogainak a teljes mértékű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

K.

mivel az emberi jogokba a kulturális jogok is beletartoznak, és mivel ezért ugyanolyan figyelmet kell fordítani minden egyes személy kulturális életben való részvételének és saját kultúrája megélésének jogára, mindenki alapvető emberi jogainak a teljes mértékű tiszteletben tartása mellett;

| L. | mivel 2014 decemberében szigorító intézkedéseket vezettek be a szíriai kulturális tárgyak kereskedelme ellen; mivel egyértelműen szükség van egy olyan vészhelyzeti reagáló rendszer létrehozására, amely a kulturális örökség lerombolásának, illetve a kulturális tárgyak elmozdításának kiszűrését és megelőzését célozza, ideértve a konfliktushelyzetben vagy ahhoz közeli helyzetben lévő területeket vagy országokat is, vagyis olyan tettek kiszűrésére és megelőzésére irányul, amelyek konfliktushelyzetekben a megfélemlítés, a sokkolás és bizonyos esetekben a „kulturális tisztogatás” eszközei lehetnek; |
| --- | --- |

L.

mivel 2014 decemberében szigorító intézkedéseket vezettek be a szíriai kulturális tárgyak kereskedelme ellen; mivel egyértelműen szükség van egy olyan vészhelyzeti reagáló rendszer létrehozására, amely a kulturális örökség lerombolásának, illetve a kulturális tárgyak elmozdításának kiszűrését és megelőzését célozza, ideértve a konfliktushelyzetben vagy ahhoz közeli helyzetben lévő területeket vagy országokat is, vagyis olyan tettek kiszűrésére és megelőzésére irányul, amelyek konfliktushelyzetekben a megfélemlítés, a sokkolás és bizonyos esetekben a „kulturális tisztogatás” eszközei lehetnek;

| M. | mivel a kultúra közös érték és a fejlődésre irányuló új konszenzus kialakítása során el kell gondolkodni a közös általános értékek helyreállításán, a kultúra eszközével is; |
| --- | --- |

M.

mivel a kultúra közös érték és a fejlődésre irányuló új konszenzus kialakítása során el kell gondolkodni a közös általános értékek helyreállításán, a kultúra eszközével is;

| N. | mivel az EU és egyes tagállamai nyújtják a világ fejlesztési támogatásainak több mint a felét, és ezt szélesebb körben kell tudatosítani; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU és egyes tagállamai nyújtják a világ fejlesztési támogatásainak több mint a felét, és ezt szélesebb körben kell tudatosítani;

| O. | mivel a kulturális örökség egyetemes örökség és ezért a védelme a béke és az ellenálló képesség megteremtésének az előfeltétele; |
| --- | --- |

O.

mivel a kulturális örökség egyetemes örökség és ezért a védelme a béke és az ellenálló képesség megteremtésének az előfeltétele;

| P. | mivel „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című közös közlemény keretet biztosít az EU nemzetközi kulturális kapcsolatai számára; mivel ugyanakkor nem határozza meg a tematikus és földrajzi prioritásokat, a konkrét célokat és várt eredményeket, a célcsoportokat és kezdeményezéseket, a finanszírozásra vonatkozó rendelkezéseket, a források pénzügyi kezelését, a helyi és regionális kilátásokat és kihívásokat és a végrehajtás módjait; |
| --- | --- |

P.

mivel „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című közös közlemény keretet biztosít az EU nemzetközi kulturális kapcsolatai számára; mivel ugyanakkor nem határozza meg a tematikus és földrajzi prioritásokat, a konkrét célokat és várt eredményeket, a célcsoportokat és kezdeményezéseket, a finanszírozásra vonatkozó rendelkezéseket, a források pénzügyi kezelését, a helyi és regionális kilátásokat és kihívásokat és a végrehajtás módjait;

| Q. | mivel az emberek közötti közvetlen kapcsolatok, például az ifjúsági csereprogramok, a testvérvárosi kapcsolatok és a szakmai partnerségi kapcsolatok fontos eszközök a kultúrák közötti megértés elősegítésében, és az EU-nak támogatnia kellene ezeket a külkapcsolataiban; |
| --- | --- |

Q.

mivel az emberek közötti közvetlen kapcsolatok, például az ifjúsági csereprogramok, a testvérvárosi kapcsolatok és a szakmai partnerségi kapcsolatok fontos eszközök a kultúrák közötti megértés elősegítésében, és az EU-nak támogatnia kellene ezeket a külkapcsolataiban;

| R. | mivel a mobilitás elengedhetetlen része az Unió nemzetközi kulturális kapcsolatainak, melyhez szükség van a harmadik országokból érkező, illetve oda utazó kulturális szakemberek, kutatók, tudományos szakemberek, tanárok, diákok és munkatársak vízumhoz jutását megkönnyítő mechanizmusokra, valamint az uniós programok (18) volt résztvevőiből álló diákhálózatok kialakítására; |
| --- | --- |

R.

mivel a mobilitás elengedhetetlen része az Unió nemzetközi kulturális kapcsolatainak, melyhez szükség van a harmadik országokból érkező, illetve oda utazó kulturális szakemberek, kutatók, tudományos szakemberek, tanárok, diákok és munkatársak vízumhoz jutását megkönnyítő mechanizmusokra, valamint az uniós programok (18) volt résztvevőiből álló diákhálózatok kialakítására;

| S. | mivel az EU és a szomszédos államok a kultúra tekintetében a történelem során hatást gyakoroltak egymásra; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU és a szomszédos államok a kultúra tekintetében a történelem során hatást gyakoroltak egymásra;

| T. | mivel a művészek és kulturális szakemberek, illetve a tevékenységük közötti – többek között európai és nemzetközi hálózatok révén megvalósuló – együttműködés, az őket érintő képzés és mobilitás, valamint a művésztelepek kulcsfontosságúak mind az európai, mind a nem európai kultúrák és művészetek terjesztésében, és ezeket támogatni és erősíteni kell; |
| --- | --- |

T.

mivel a művészek és kulturális szakemberek, illetve a tevékenységük közötti – többek között európai és nemzetközi hálózatok révén megvalósuló – együttműködés, az őket érintő képzés és mobilitás, valamint a művésztelepek kulcsfontosságúak mind az európai, mind a nem európai kultúrák és művészetek terjesztésében, és ezeket támogatni és erősíteni kell;

| U. | mivel a művészek és a kulturális szakemberek esetében alkalmazott vízumpolitika kulcsfontosságú a sikeres együttműködés és az alkotások európai és nemzetközi hálózatokon belüli szabad mozgása szempontjából, csakúgy, mint a világ különböző országaiban és régióiban a civil társadalmak részvételével megvalósuló aktív művészeti rezidens programok biztosítása; |
| --- | --- |

U.

mivel a művészek és a kulturális szakemberek esetében alkalmazott vízumpolitika kulcsfontosságú a sikeres együttműködés és az alkotások európai és nemzetközi hálózatokon belüli szabad mozgása szempontjából, csakúgy, mint a világ különböző országaiban és régióiban a civil társadalmak részvételével megvalósuló aktív művészeti rezidens programok biztosítása;

| V. | mivel érdemes lenne először számba venni, hogy milyen eredmények születtek az EU kulturális programja keretében a stratégia továbbfejlesztése és előmozdítása, egyértelmű és mérhető, az adott ország sajátosságainak megfelelő célkitűzések, prioritások és reális várható eredmények megállapítása, valamint a bevált gyakorlatok tanulságainak felhasználása érdekében; |
| --- | --- |

V.

mivel érdemes lenne először számba venni, hogy milyen eredmények születtek az EU kulturális programja keretében a stratégia továbbfejlesztése és előmozdítása, egyértelmű és mérhető, az adott ország sajátosságainak megfelelő célkitűzések, prioritások és reális várható eredmények megállapítása, valamint a bevált gyakorlatok tanulságainak felhasználása érdekében;

| W. | mivel az EU-nak mint az Egyesült Nemzetek kulcspartnerének szoros együttműködést kell folytatnia az UNESCO-val a globális kulturális örökség védelme érdekében; |
| --- | --- |

W.

mivel az EU-nak mint az Egyesült Nemzetek kulcspartnerének szoros együttműködést kell folytatnia az UNESCO-val a globális kulturális örökség védelme érdekében;

| X. | mivel az uniós programok és források összehangolásának meg kell erősítenie az EU külkapcsolatainak kulturális aspektusát a kultúrák közötti megértést és bizalmat célzó párbeszéd közös színterének kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

X.

mivel az uniós programok és források összehangolásának meg kell erősítenie az EU külkapcsolatainak kulturális aspektusát a kultúrák közötti megértést és bizalmat célzó párbeszéd közös színterének kialakítása érdekében;

| Y. | mivel az EU kezdeményezéseit és fellépéseit láthatóbbá kell tenni a harmadik országok – különösen az európai szomszédságpolitika körébe tartozó országok – számára, illetve azok eredményeit jobban el kell ismerni, jobban kell értékelni és hozzáférhetőbbé kell tenni (19); |
| --- | --- |

Y.

mivel az EU kezdeményezéseit és fellépéseit láthatóbbá kell tenni a harmadik országok – különösen az európai szomszédságpolitika körébe tartozó országok – számára, illetve azok eredményeit jobban el kell ismerni, jobban kell értékelni és hozzáférhetőbbé kell tenni (19);

| Z. | mivel az audiovizuális, kulturális és kreatív ágazatból származó termékek száma csakúgy, mint GDP-részesedésük és nemzetközi forgalmuk egyre nő; |
| --- | --- |

Z.

mivel az audiovizuális, kulturális és kreatív ágazatból származó termékek száma csakúgy, mint GDP-részesedésük és nemzetközi forgalmuk egyre nő;

| AA. | mivel több olyan európai kulturális út rendelkezik az Európa Tanács tanúsítványával, amely az EU-val keleten és nyugaton szomszédos országokon, valamint tagjelölt országokon is áthalad, és mivel ez hozzájárul az EU és a vele szomszédos országok közötti kapcsolatok erősítéséhez; |
| --- | --- |

AA.

mivel több olyan európai kulturális út rendelkezik az Európa Tanács tanúsítványával, amely az EU-val keleten és nyugaton szomszédos országokon, valamint tagjelölt országokon is áthalad, és mivel ez hozzájárul az EU és a vele szomszédos országok közötti kapcsolatok erősítéséhez;

| AB. | mivel az Unió a társadalmi ellenálló képesség fejlesztésére irányuló törekvéseit a kultúrát, az oktatást, valamint a pluralizmust, az együttélést és a tiszteletet növelő ifjúságot érintő munka elmélyítése révén fejti ki, |
| --- | --- |

AB.

mivel az Unió a társadalmi ellenálló képesség fejlesztésére irányuló törekvéseit a kultúrát, az oktatást, valamint a pluralizmust, az együttélést és a tiszteletet növelő ifjúságot érintő munka elmélyítése révén fejti ki,

Célkitűzések

| 1. | üdvözli a közleményt, amely áttekintést ad az EU és tagállamai által támogatott és végrehajtott összes olyan eszközről, fellépésről, kezdeményezésről, programról és projektről, melynek a kultúra a közös nevezője; szorgalmazza egy hatékony, nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé kidolgozását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri, hogy a közös közlemény célja az Unión belüli, illetve partnerországaival folytatott kulturális együttműködés elősegítése, valamint a békefenntartáson, a szélsőségek és a radikalizálódás elleni küzdelmen, a kultúrák és vallások közötti párbeszéden, a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartásán, a véleménynyilvánítás szabadságán, a művészi szabadságon, a kölcsönös megértésen, az emberi jogokon, a kulturális és nyelvi sokszínűségen és az alapvető értékeken alapuló világrend előmozdítása; hangsúlyozza továbbá, hogy a kulturális diplomácia, az oktatás, valamint a kulturális kapcsolatok fontos szerepet játszanak az egyetemes értékek közös alapjának megerősítésében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri az EKSZ és a Bizottság közös erőfeszítéseit a tudományos és kutatáspolitikák külső vetületének a fejlesztésében, valamint sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa egy ambiciózus tudományos diplomácia kidolgozását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | szorgalmazza a kulturális jogok mint az alapvető emberi jogok szerves részének előmozdítását, illetve hogy a kultúrát önmagában vett értékénél fogva a társadalmi, gazdasági és környezeti megfontolások mellett tekintsék a fenntartható fejlődés önálló, transzverzális oszlopának; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a közös közleményben foglalt megközelítést, amely három munkafolyamatot határoz meg: a kultúrát mint a fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődés motorját; a kultúra és kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását a kultúrák közötti békés kapcsolatok érdekében; valamint az együttműködés és a kulturális örökség fejlesztését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri, hogy segítsék elő a művészi kifejezés szabadságát mint európai uniós értéket és törekvést, a szabad párbeszéd és a helyes gyakorlatok nemzetközi cseréjének ösztönzése révén; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az EU számos, sokrétű tapasztalattal rendelkezik az inkluzív kormányzás terén, ereje az „egység a sokszínűségben” – ebben mutatkozik meg az EU hozzáadott értéke; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri, hogy miközben tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás és arányosság elvét a kultúra területén – figyelembe véve az EU és a tagállamok közös kulturális gyökereit és örökségét is, valamint a hosszú múltra visszatekintő művészeti és kulturális kapcsolatokat –, az együttműködés és közös alkotás szokásának kialakítása alapot teremtett más kultúrák tiszteletéhez és megértéséhez; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az EU olyan színtér, ahol a tagállamok egyesítik erőiket, hogy komolyabb szerepet kapjanak a nemzetközi kulturális kapcsolatokban, kihasználva az együttműködés kölcsönös előnyeit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | javasolja, hogy a tagállamok kezdeményezzenek közös fellépéseket az EU-val, melynek során minden évben felhívják a figyelmet egy-egy uniós tagállamra, például kiállítások és koprodukciók révén, és amelyben külön szerepet kaphatna a soros elnökség az EU és a tagállamok tényleges hozzáadott értékének biztosítása, valamint a külföldi fellépések és kezdeményezések láthatóságának a növelése céljából, többek között az uniós küldöttségeken keresztül, e célra elkülönített külön emberi és pénzügyi erőforrások révén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | a tagállamok, különösen a kisebb tagállamok és kulturális intézményeik, szereplőik számára hozzáadott értéket jelenthet, ha az EU-t használják a kulturális vívmányaik népszerűsítésére és megosztására külföldön; |
| --- | --- |

11.

| 12. | a kulturális diplomácia az EU és tagállamai követeként működhet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | a tárgyi és szellemi kulturális örökséggel kapcsolatban újra felhívja a figyelmet a tagállamok és az uniós intézmények közötti, a kulturális örökségre vonatkozó együttműködés fontosságára az akadálymentesség, a kutatás, az örökség előmozdítása, az örökségmegőrzés és -kezelés, valamint a csempészet, a művészetek fosztogatása és lerombolása elleni küzdelem tekintetében, többek között regionális szintű finanszírozás és támogatás, valamint a határokon átnyúló rendőrségi együttműködés révén, mind az Unión belül, mind pedig azon kívül; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kiemeli a független média szerepét a kulturális sokféleség és a kultúrák közötti kompetenciák elősegítésében, valamint azt, hogy mivel hiteles információforrások, erősíteni kell őket, különösen az EU szomszédságában; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli, hogy a közös közlemény kulturális és kreatív iparágakat vezet be az EU nemzetközi kulturális kapcsolatokra irányuló stratégiájának lényeges elemeként; mivel ezek az iparágak az európai értékek közvetőiként Európa puha hatalmát erősítik, különös tekintettel a regionális kreatív központokra és kulturális hálózatokra, javasolja ezek feltérképezését és ösztönzését, a készségek fejlesztése mellett; kéri a Bizottságot, hogy támogassa a kreatív és kulturális szereplők hálózatait, különös tekintettel a kkv-kra, az európai kreatív kerületekre és a kreatív platformokra, amelyek más területekre is átgyűrűző multiplikátorhatások és innováció forrásai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy ismerjék el, hogy a „kulturális szereplők” nélkülözhetetlen szerepet játszanak a közös közlemény végrehajtásában, és egyértelműsítse, hogy ide sorolandók többek között a művészek,, a kulturális és kreatív szakemberek, a kulturális intézmények, a magán- és közalapítványok, az egyetemek, valamint a kulturális és kreatív vállalkozások; |
| --- | --- |

16.

Irányítás és eszközök

| 17. | felszólítja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy terjesszenek elő e területre vonatkozó éves és többéves terveket, melyek fellépéseket, stratégiai tematikus prioritásokat és közös célkitűzéseket fogalmaznak meg, és időszakosan vizsgálják felül a közös közlemény végrehajtását, melynek eredményéről be kell számolni a Parlamentnek; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy nagyobb koherenciára van szükség a harmadik országokat érintő uniós politikák és fellépések terén; hangsúlyozza, hogy a kulturális örökség védelméhez kapcsolódó jelenlegi kutatási eredményekre, bevált gyakorlatokra és egyéb uniós finanszírozású kezdeményezésekre és eszközökre kell támaszkodni, ami a harmadik országokkal folytatott együttműködés előnyére válhat; az összes érintett résztvevő, illetve az egyéb olyan uniós finanszírozású kezdeményezések közötti szinergiák erősítését szorgalmazza, amelyek elősegíthetik a stratégia célkitűzéseinek teljesítését, az erőforrás-hatékonyság biztosítását, az optimális eredmények elérését, valamint az uniós fellépések és kezdeményezések hatásfokának növelését; javasolja, hogy a hatékony megközelítés érdekében készüljenek összegzések; |
| --- | --- |

18.

| 19. | határozottan kéri a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keretben gondoskodjon a meglévő, illetve jövőbeli programok keretében megvalósuló nemzetközi kulturális kapcsolatok támogatására elkülönített költségvetési sorról, elősegítve e programok nemzetközi fellépéseinek megfelelő kialakítását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | javasolja, hogy külön uniós programot jelöljenek ki, és biztosítsanak forrásokat az olyan nemzetközi mobilitási és csereprogramokra összpontosítva, mint például különösen a fiatal kulturális és kreatív szakembereknek szóló bentlakásos programok; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ezzel kapcsolatban javasolja, hogy ösztönözzék az Erasmus és más mobilitási oktatási és önkéntes programok volt résztvevőit és kedvezményezettjeit arra, hogy interkulturális készségüket és szakértelmüket mások javára fordítsák, és meghatározó szereplőkké váljanak a kulturális külkapcsolatok terén kialakítandó partnerségek létrehozásában; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot arra, hogy fejlessze a kulturális idegenforgalom területét, például tematikus programok és bevált gyakorlatok kialakítása és megosztása révén a nemzetközi mobilitás és a harmadik országokból származó állampolgárokkal folytatott cserekapcsolatok, továbbá a kulturális javakhoz való hozzáférés elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a félidős értékelés folyamata során horizontális módon építsék be a nemzetközi kulturális kapcsolatokat a nemzetközi együttműködési eszközökbe és programokba a koherencia biztosítása, illetve a nemzetközi kulturális kapcsolatok hatékony eszközzé tétele érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a nemzetközi kapcsolatok kulturális dimenzióját azáltal, hogy azt a tárgyalások és társulási megállapodások szerves részévé teszi; hangsúlyozza, hogy az EU-nak meg kell határoznia a transznacionális projektekben együttműködő partnerek magatartási elveit, valamint az akadályok felszámolása révén rugalmas keretet kell létrehoznia transznacionális kulturális együttműködés megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy szakmai támogatás és kapacitásépítő programok és képzések, készségfejlesztés és tudásátadás révén – a média területén is – továbbra is támogassa a szomszédos országokkal folytatott kulturális kapcsolatokat az irányítás fejlesztése és nemzeti, regionális, helyi és határokon átnyúló új partnerségek elősegítése érdekében, emellett pedig gondoskodjon a déli és keleti szomszédos országokban – ideértve a Nyugat-Balkán országait is – végzett regionális programok nyomon követéséről; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóság miatt az EU külső kulturális finanszírozási tevékenységeinek alapját a helyi partnerek fokozott bevonásának, a programok helyi körülményekhez igazításának kell jelentenie, továbbá megfelelően figyelembe kell venni a projektek finanszírozás utáni időszakát, ideértve a nemzeti finanszírozásra való áttérést és az egyéb bevételi modelleket is; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli azon kulturális és emberi jogi kezdeményezések fontosságát, amelyek célja a kulturális szakemberek támogatása azokban az országokban vagy régiókban, ahol a jogaik veszélyben vannak; kéri hogy e programokat az Demokráciáért Európai Alapítvánnyal és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközzel közösen finanszírozzák; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a partnerországokban működő aktív civil társadalom jelentős mértékű segítséget nyújthat az EU által terjesztett értékek elfogadtatásában, alapvető fontosságú ezért, hogy az EU kétoldalú kapcsolatainak ápolása során támogatást biztosítson a partnerországokban működő, a kulturális ágazathoz tartozó civil társadalmi szervezetek számára; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy a kultúrát tegye a meglévő és a jövőbeli kétoldalú és többoldalú megállapodások részévé, megfelelő költségvetés előirányzása mellett, az UNESCO kulturális sokféleségről szóló megállapodásában foglalt kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával, még inkább hangsúlyozva a kulturális örökségben és a kulturális és kreatív iparágban rejlő, a fenntartható fejlődést előmozdító gazdasági lehetőségeket; véleménye szerint ezt például az AKCS-országokkal kötendő, a 2020 utáni időszakra szóló új partnerségre irányuló következő tárgyalási megbízásban is végre lehetne hajtani; szorgalmazza az erre a területre vonatkozó uniós mutatók kidolgozását a kultúrpolitikai vita elősegítése céljából; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiemeli a fiatalok mobilitásának és az egyetemi együttműködési rendszereknek a jelentőségét, mivel ezek rendkívül értékes intézkedések hosszú távú tudományos és kulturális kapcsolatok kialakításához; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg az Erasmus, a Kreatív Európa, a Polgárok Európája és a Horizont 2020 nemzetközi dimenzióit; ezzel kapcsolatban emlékeztet a kultúra, az oktatás, a fiatalok és a sport támogatásának területén megvalósuló európai programoknak az intolerancia és előítélet kezelésében, valamint az összetartozás érzésének növelésében és a kulturális sokszínűség tiszteletének elősegítésében játszott kulcsfontosságú szerepére; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő, különösen az európai szomszédságpolitika keretén belül, az Unióhoz legközelebb lévő partnerországok részvételét ezekben a programokban; |
| --- | --- |

31.

| 32. | elismeri a Bizottság erőfeszítéseit a tudományos, a kutatási, az oktatási és a kulturális együttműködés terén, mely területek a puha hatalom eszközei az európai külkapcsolatokban; kiemeli, hogy a tudományos és kulturális kapcsolatok hozzájárulnak a kapacitásépítéshez és a konfliktusrendezéshez, különösen az EU szomszédos országaival fennálló kapcsolatokban; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse a COSME programot (a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő uniós program) és terjessze ki a nemzetközi kulturális kapcsolatok stratégiájára is, továbbá uniós tematikus programok révén erősítse az EU-n kívüli országokban a kulturális ágazatban tevékenykedő kis- és középvállalkozásokat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kiemeli a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, továbbá a regionális és a helyi hatóságok, illetve a civil társadalom stratégia kialakításában játszott szerepét; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kiemeli, hogy a Parlamentnek aktív szerepet kell játszania a kultúra előmozdításában az EU külső fellépéseiben, többek között a tájékoztató és kapcsolattartó irodákon keresztül; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az összes uniós küldöttségben nevezzenek ki egy kapcsolattartót, aki kapcsolatokat tart fenn a tagállamok nemzeti kulturális intézményeivel, képviselőivel, és a helyi civil társadalommal, az érintett szereplőkkel és a hatóságokkal strukturált párbeszéd révén, együtt meghatározva a közös prioritási területeket, az igényeket és az együttműködés módszereit, továbbá gondoskodva a megfelelő költségvetésről és képzésről; kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy számoljanak be a Parlamentnek a végrehajtás menetéről és az elért eredményekről; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kéri, hogy megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokat különítsenek el az EKSZ-en belül a kulturális nemzetközi kapcsolatok ápolására, lehetővé téve az EKSZ számára, hogy katalizátorként vezető szerepet tölthessen be a különböző, nemzeti kulturális kapcsolatokkal foglalkozó uniós szervezeti egységeken belül; |
| --- | --- |

37.

| 38. | támogatja, hogy a nemzetközi kapcsolatok az oktatás, képzés és kutatás tárgyát képezze az e területen tevékenykedő szereplők kapacitásainak kiépítése, illetve a kulturális részvétel oktatáson keresztül történő erősítése érdekében; ideértve az uniós tisztviselők kulturális kompetenciákra vonatkozó megfelelő képzését is; |
| --- | --- |

38.

| 39. | szorgalmazza, hogy az EU nemzeti kulturális intézetei (EUNIC) hálózatán és egyéb fórumokon keresztül határozzanak meg egyértelmű kereteket a tagállamok kulturális intézményei számára, az Unió határain kívülre irányuló kulturális befolyása tekintetében, valamint egy inkluzív és közös európai narratíva összefüggésében, továbbá az érintettek, többek között a civil társadalom felé megvalósuló inkluzív és egyenlő megközelítés mellett száll síkra; nagyra értékeli e tekintetben a tagállamok kulturális intézetei által végzett munkát; támogatja a további külföldi együttműködést a tagállamok érdekeinek optimalizálása céljából, külön figyelmet szentelve a kisebb tagállamokra, illetve a külföldi kulturális intézményekkel nem rendelkező tagállamokra és azok kulturális képviseleti igényeikre; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kéri, hogy erősítsék meg a stratégiai partnerséget az UNESCO-val a közös közlemény végrehajtása terén, kiaknázva európai hitelességét és globális összeköttetéseit az uniós és nem uniós szereplőkkel folytatott közös fellépések hatásainak a növelésére, továbbá fontolják meg munkacsoportok és tanácsadó testületek bevonását a közlemény végrehajtásának támogatásába; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy újra kell definiálni a nemzeti kulturális intézetek kultúrák közötti kapcsolatokban betöltött fontos szerepét, szem előtt tartva, hogy néhány közülük régi hagyományokkal és számos kapcsolattal rendelkezik harmadik országokban, ami szilárd alapot biztosít számukra a különböző európai szereplők közötti együttműködéshez és kommunikációhoz; kiemeli továbbá, hogy ezek az intézetek lehetőséget biztosítanak az országok közötti kétoldalú kapcsolatok előmozdítása és elősegítése, valamint a kulturális diplomáciára vonatkozó európai stratégia kidolgozásának és végrehajtásának támogatása terén; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kéri a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy nagyobb mértékben támogassák a személyre szabott európai uniós látogatói programot (EUVP), mivel e program hatékony eszköz a párbeszéd javításában, a demokrácia előmozdításában, továbbá állandó platformként szolgál a harmadik országok fiatal eljövendő vezetői és véleményformálói, valamint az európai intézmények és a civil társadalmi szervezetek kulcsfontosságú kapcsolattartói között; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli a kulturális diplomáciai platform létrehozását, és annak fenntarthatóvá tételét szorgalmazza, a célkitűzések, az eredmények és az irányítás rendszeres értékelése mellett; elismeri, hogy számos különböző intézményi és intézményen kívüli szereplő aktívan tevékenykedik a nemzetközi kulturális kapcsolatok terén (20), és arra kéri a Bizottságot, hogy segítse elő az összes érintett közötti strukturált párbeszéd megvalósulását, többek között a nyitott koordinációs módszer révén; |
| --- | --- |

43.

| 44. | szorgalmazza egy olyan mechanizmus haladéktalan létrehozását, amelynek a megelőzés, az értékelés és a veszélyeztetett kulturális örökség helyreállítása, valamint a károk értékelése a feladata, ideértve az örökség megőrzésére irányuló gyorsreagálási mechanizmust is, építve az ENSZ kulturális kéksapkások munkacsoportja kezdeményezésének tapasztalataira, az UNESCO-val folytatott szoros és strukturált együttműködés keretében és a Kopernikusz – az uniós Föld-megfigyelési program – technológiai támogatásával; ezzel kapcsolatban üdvözli az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2347. számú határozatát, mely megállapítja, hogy a kulturális örökség lerombolása háborús bűncselekménynek tekinthető, és kéri az EU-t és az EKSZ-t, hogy működjenek együtt az összes partnerrel, és segítsék elő a konfliktusmegelőzést, a békeépítést, valamint az újjáépítés és megbékélés folyamatát a konfliktus által érintett valamennyi területen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uniós szintű együttműködésre szólít fel a fegyveres konfliktusok és háborúk során lopott kulturális javak illegális kereskedelmével szembeni küzdelem és a szóban forgó javak visszaszolgáltatása terén, azzal a felismeréssel, hogy ennek az együttműködésnek fontos szerepe van a terrorista csoportok finanszírozásának megakadályozásában; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rámutat arra, hogy erősíteni kell az EU-UNESCO stratégiai partnerséget új, közös prioritásokra vonatkozó tartós együttműködési és kommunikációs platformok létrehozása révén, a kultúra és az oktatás területén jelentkező közös kihívások hatékony kezelése érdekében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | javasolja, hogy az Európai Kulturális Fórum és az Európai Fejlesztési Napok során fordítsanak megkülönböztetett figyelmet a civil társadalommal és az érintettekkel az EU nemzetközi kulturális kapcsolatairól folytatott strukturált párbeszédre; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy szervezzen külön kollokviumot/fórumot a kulturális szereplőknek a kultúráról és a fejlődésről, a 2009. áprilisi EU-AKCS brüsszeli nyilatkozatnak megfelelően, és tegye elérhetővé az EU-val szomszédos országok valamint más stratégiai partnerországok szereplői számára; |
| --- | --- |

48.

| 49. | úgy véli, hogy a 2018. évet a kulturális örökség európai évévé nyilvánító határozat lehetőséget nyújt a kulturális örökség előmozdításában integrált megközelítés révén való részvételre, az EU nemzetközi tevékenységének fontos elemeként, a partner országoknak az európai értékek és tapasztalat iránti érdeklődésére alapozva; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kéri a már meglévő jogi eszközök tényleges végrehajtását a kulturális örökség, a szerzői jogok és a szellemi tulajdon fokozottabb védelme érdekében; kéri a Bizottságot, hogy nyújtsa be a tervezett jogalkotási javaslatot a kulturális javak EU-ba történő behozatalának a szabályozásáról, különös tekintettel a konfliktus sújtotta területekről származó árukra, a csempészet elleni küzdelem eszközeként; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felhívja a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezményt aláíró és ratifikáló EU-t és a tagállamokat, hogy támogassák a végrehajtására irányuló közös lépéseket; |
| --- | --- |

51.

Az emberek közötti kapcsolatokon alapuló megközelítés

| 52. | egyetért a közös közlemény arra vonatkozó javaslatával, hogy a felülről induló kirakatmegközelítés helyett az emberek közötti kapcsolatokon alapuló megközelítésre helyeződjön a hangsúly, kiemelve a társalkotási és koprodukciós folyamatokat kulturális és kreatív iparágakban; megítélése szerint a kultúrának minden polgárhoz el kell jutnia; |
| --- | --- |

52.

| 53. | elismeri, hogy a fiatalok csoportja az egyik fő célcsoport az Unióban és a partnerországokban egyaránt, és hogy a más kultúrákkal és nyelvekkel való találkozás gyakran egész életre meghatározó élményt nyújt, és elismeri, hogy az előadóművészetek, a vizuális művészetek, az utcaművészetek, a zene, a film, az irodalom, a közösségi média és a digitális trendek úgy általában a legmegfelelőbb csatornák e célcsoport elérésére; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kéri, hogy kezeljék megfelelő értékén a kulturális örökség kutatása és digitalizálásának a fejlesztése terén az EU és a harmadik országok között megvalósuló projekteket, többek között a tudáshoz való hozzáférés, az új szolgáltatások és termékek fejlesztése, valamint az új kulturális idegenforgalom népszerűsítésének a megkönnyítése céljából; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kéri azon kulturális tartalmak értékének és szerepének integrálását az európai politikákba, amelyeknek Európa az egyik legnagyobb megteremtője digitális területen is, annak érdekében, hogy a fokozott kulturális részvétel és eszmecsere céljából globális virtuális hálózatok alakuljanak ki a polgárok között; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kéri, hogy hozzanak létre uniós kapcsolati kezdeményezést a földrajzilag hátrányos helyzetű fiatalok támogatására, aktívabb részvételük elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

56.

| 57. | üdvözli a Bizottságnak a fiatal vállalkozók egymástól való tanulását ösztönző olyan kezdeményezéseit, mint például a Med Culture program, vagy a kultúrák közötti kapcsolatokra irányuló olyan képzési kezdeményezéseket, mint például „More Europe” program; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ösztönzi az olyan intézkedéseket, amelyek megkönnyítik és lehetővé teszik a harmadik országok részvételét az olyan, határokon átnyúló és közös projektekben, mint az Európai Kulturális Útvonalak program, valamint, hogy a harmadik országok is részesei legyenek a harmadik országbeli uniós küldöttségekről szóló jövőbeli stratégiáknak, lehetővé téve a számukra, hogy a harmadik országokban végzett munkájuk során teljes mértékben kiaknázhassák az olyan uniós kulturális tevékenységeket, mint az Európa Kulturális Fővárosa vagy a Lux-díj; emlékeztet arra, hogy a digitális eszközök, az olyan technológiai platformok, mint például az Europeana, valamint a kulturális hálózatok kulcsfontosságú szerepet tölthetnek be a szélesebb tömegek elérésében és a bevált gyakorlatok terjesztésében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kéri, hogy hozzanak létre egy kulturális vízumprogramot a jelenlegi tudományos vízumprogram mintájára, a harmadik országok állampolgárai, művészei és egyéb kulturális szakemberei számára a kulturális kapcsolatok fejlesztése, valamint a kulturális ágazatban a mobilitás akadályainak az elhárítása érdekében; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg az Európa Tanáccsal folytatott együttműködés formáit, különösen azon programok keretében, amelyek célja a demokrácia egyik tényezőjét jelentő kultúra, a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális örökség és az audiovizuális művek támogatása; |
| --- | --- |

60.

| 61. | elismeri, hogy szükség van a terület, a helyi szereplők és a civil társadalom mélyebb ismeretére annak érdekében, hogy e szereplők jobban hozzáférjenek a programokhoz és finanszírozásban részesüljenek, és biztosítani kell, hogy az uniós programokban és kezdeményezésekben való részvételük multiplikátorhatása érvényesüljön; javasolja, hogy a programok együttes megtervezése érdekében konzultáljanak a helyi szereplőkkel, beleértve a helyi hatóságokat is; szorgalmazza olyan innovatív együttműködési megközelítések kialakítását, amelyek már meglévő eszközökre és hálózatokra épülnek (támogatások, lépcsőzetes támogatások) (21), és hogy ezeket kövessék nyomon, figyelembe véve a nemek közötti egyensúlyt; |
| --- | --- |

61.

| 62. | elismeri, hogy a fejlesztési stratégiák és programok komoly figyelmet fordítanak az anyagi és szociokulturális nélkülözésre; szorgalmazza a hátrányos helyzetű közösségek, többek között a vidéki és távoli területeken élők hatékonyabb elérését a társadalmi kohézió elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

62.

| 63. | szorgalmazza a kultúrával kapcsolatos uniós és tagállami tevékenységek nemzetközi szintű láthatóságának javítását és hatékonyabb terjesztését, többek között közös iránymutatások kialakítása (22), valamint a célközönség saját helyi nyelvén való elérése révén; |
| --- | --- |

63.

| 64. | paradigmaváltást szorgalmaz a médiaközvetítés terén az európai kulturális tájékoztatás ösztönzése révén, és szorgalmazza egy uniós kulturális portál, fesztiválok és az Európai Kultúrházak elindítását, többek között a helyi média és a közösségi média strukturált bevonása révén, együttműködve többek között az EBU-val, az EURONEWS-zal és az EURANET-tel; |
| --- | --- |

64.

| 65. | támogatja az EU-t abban, hogy teljes mértékben használja ki a multimédiás kutatásban rejlő lehetőségeket a fejlődő országok jelenlegi kihívásainak és lehetőségeinek a megértéséhez, ideértve a kultúrához kapcsolódó területeket, valamint a kultúra fejlődésben és nemzetközi együttműködésben játszott szerepének a felmérését is; |
| --- | --- |

65.

Az EU globális stratégiája

| 66. | kiemeli a kultúra uniós külpolitikában játszott fontos szerepét, mint a puha hatalom eszköze, a békefenntartás, a stabilitás és a megbékélés katalizátora, illetve a fenntartható társadalmi-gazdasági és humán fejlődés motorja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza, hogy az oktatás és a kultúra döntő szerepet játszik a polgárság és az interkulturális készségek megerősítésében, valamint a jobb társadalmi, humán és gazdasági kilátások megteremtésében; |
| --- | --- |

67.

| 68. | elismerését fejezi ki amiatt, hogy az EU globális stratégiája kiemeli a kultúrák és vallások közötti párbeszéd kölcsönös megértés elősegítésében játszott fontos szerepét; sajnálja ugyanakkor, hogy a kultúrának és a művészetnek a radikalizálódás és terrorizmus korlátozásában betöltött szerepéről nem esik szó; ezért kéri, hogy erősítsék meg ezeket a kifejezetten a kulturális ágazat fejlesztésére és az ágazattal folytatott együttműködésre irányuló eszközöket; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kéri a Bizottságot, hogy a bűncselekmények finanszírozását, beleértve a terrorista szervezetek pénzügyi támogatását lehetővé tevő kulturális javak feketekereskedelme elleni harc megerősítése érdekében fokozza együttműködését az olyan nemzetközi szervezetekkel, mint például az ENSZ, az UNESCO, az Interpol, a Vámigazgatások Világszervezete és a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy szenteljen külön figyelmet a kulturális kérdéseknek az EU globális stratégiája ütemtervének végrehajtása során; |
| --- | --- |

70.

| 71. | hangsúlyozza, hogy Európának, amely az emberi méltóság tiszteletére, a szabadságra, a demokráciára, az egyenlőségre, a jogállamiságra, és az emberi jogok tiszteletére épül, tanulnia kellene a tapasztalatokból és le kellene szűrnie a tanulságokat a külpolitikára vonatkozóan, és ennek a harmadik országokkal a kultúra és a kulturális örökség révén ápolt kapcsolatok alakításában is tükröződnie kellene, megjegyezve ezzel kapcsolatban, hogy az ilyen kapcsolatok lehetőséget biztosítanának az EU számára kulturális értékei bemutatására és exportálására; |
| --- | --- |

71.

| 72. | szorgalmazza a célzott kulturális és oktatási politikák kialakítását, amelyek hozzájárulhatnak az EU kulcsfontosságú kül- és biztonságpolitikai célkitűzéseinek teljesüléséhez, valamint a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok védelmének megerősítéséhez; emlékeztet arra, hogy 2018-ban lesz az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 70. évfordulója; |
| --- | --- |

72.

| 73. | elismeri, hogy az EU kulturális befolyása révén a sokoldalú kulturális identitásának a csatornáin keresztül képes a nemzetközi ügyek láthatóságának a megmutatására; |
| --- | --- |

73.

| 74. | emlékeztet arra, hogy az oktatás és a kultúra meghatározói a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési célok könnyebb megvalósításának, külön figyelemmel a városrehabilitációra, illetve az Európában és a világ más részein található városokra; ezért a kultúra szerepét és a kulturális kifejezés védelmét és elősegítését kiemelendő, a fejlesztésre vonatkozó új európai konszenzust szorgalmaz; |
| --- | --- |

74.

| 75. | szorgalmazza a nemzetközi kulturális kapcsolatok megerősítését a migrációról és menekültpolitikáról folytatott viták során; szorgalmazza, hogy az EU, melynek ereje az „egység a sokszínűségben”, kiegyensúlyozott megközelítést fogadjon el, amely tiszteletben tartja a kulturális különbségeket, és amelyben kiemelt szerepet kapnak a diaszpórák; hangsúlyozza, hogy a kultúrának a híd szerepét kellene betölteni a kölcsönös megértés terén a harmonikusabb együttélés megvalósulása érdekében; |
| --- | --- |

75.

| 76. | megállapítja, hogy az EU olyan speciális környezetben is tevékenykedik, ahol a politikai összefüggés és a jogi keret ellenséges a gyümölcsöző kulturális kapcsolatokkal szemben és elnyomja azokat; elismeri, hogy harmadik országokban az EU-t gyakran sújtják a nem megfelelő, részleges és szubjektív tájékoztatás következményei és gyakran nyílt propaganda célpontja; kéri, hogy e téren hozzanak speciális intézkedéseket és tegyenek megfelelő lépéseket; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy növeljék az oktatásra és a kultúrára szánt forrásaikat, különösen az EU-ban és a harmadik országokban lévő kiskorú migránsok és menekültek esetében; kéri az „oktatási folyosó” támogatását az EU egyetemein tanuló egyetemi hallgatók esetében, (együttműködve többek között a tematikus egyetemekkel), mindenkor tiszteletben tartva a nyelvi és a kulturális sokféleséget; |
| --- | --- |

77.

| 78. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy erősítsék meg az EU közvetlen szomszédaival ápolt kulturális kapcsolatokat a kultúrák közötti párbeszéd ösztönzését, illetve az Unió számára aktuális problémát jelentő migráció, biztonság és radikalizáció kérdéseinek megoldását célzó konkrét fellépések elősegítésével (23); |
| --- | --- |

78.

| 79. | javasolja, hogy az EU működjön együtt az e területen működő valamennyi érintett intézménnyel és a helyi partnerekkel a nemzetközi kulturális kapcsolatok területét érintő célkitűzések teljesítése érdekében, mind a nemzetközi szervezetekkel folytatott többoldalú együttműködés, mind pedig a helyi főbb szereplőkkel kialakított partnerségek révén; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy fokozzák az együttműködést az Európa Tanács kulturális útvonalairól szóló kibővített részleges megállapodással, amely a harmadik országokkal fenntartott, helyi szintű kulturális kapcsolatok erősítését szolgáló eszköz, a kulturális sokféleség alapértékeinek, a kultúrák közötti párbeszéd és a legkevésbé ismert célállomások fenntartható területfejlesztése, valamint közös kulturális örökségük megőrzése céljából; |
| --- | --- |

80.

| 81. | arra ösztönzi az Uniót, hogy szorosan működjön együtt mindazokkal az államokkal, amelyek osztoznak célkitűzéseiben és értékeiben, és készek lépéseket tenni azok támogatása érdekében; hangsúlyozza, hogy ez különösen fontos egy olyan legitim és szilárd fellépés kialakítása érdekében, melynek révén nyilvánvalóvá válik az EU „globális partnerként” betöltött szerepe; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  http://ec.europa.eu/culture/library/publications/global-cultural-citizenship_en.pdf

(2)  HL C 287., 2007.11.29., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0441.

(4)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/199

(5)  HL C 320., 2008.12.16., 10. o.

(6)  HL C 377. E, 2012.12.7., 135. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0005.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0403.

(9)  HL C 463., 2014.12.23., 4. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0293.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0486.

(12)  HL C 417., 2015.12.15., 41. o.

(13)  HL C 346., 2016.9.21., 55. o.

(14)  HL C 247. E, 2009.10.15., 32. o.

(15)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ STUD/2016/563418/IPOL_STU(2016)563418_EN.pdf

(16)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2013/513985/IPOL-CULT_ET(2013)513985_EN.pdf

(17)  http://ec.europa.eu/dgs/fpi/showcases/eu_perceptions_study_en.htm

(18)  Például az Erasmus, a Horizont 2020 és a Kreatív Európa.

(19)  A Parlament és a Bizottság által 1974-ben létrehozott EU Látogatói Program például egy egyéni tanulmányi program az Európai Unión kívüli országokból származó ígéretes fiatal vezetők és véleményformálók számára, melynek mottója: „Uniós értékek megosztása szerte a világban 1974 óta”.

(20)  A Bizottság főigazgatóságai – nevezetesen az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (EAC), a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DEVCO), a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság (RTD) és a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (CONNECT), az EKSZ, a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (FPI), az uniós küldöttségek, a tagállami küldöttségek, a tagállamok külföldi kulturális intézményei, az Európa Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága, az Európai Unió nemzeti kulturális intézeteinek hálózata (EUNIC), a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa (ICOM), a Kulturális Javak Megóvása és Helyreállítása Tanulmányozásának Nemzetközi Központja (ICROM), az UNESCO, nemzetközi szervezetek, civil társadalmi szervezetek, nem kormányzati szervezetek, helyi kulturális szereplők, utcaművészek, valamint egyéb platformok és hálózatok.

(21)  Például az uniós finanszírozású Med Culture program, amely a kulturális ágazathoz kapcsolódó kultúrpolitikák és gyakorlatok kidolgozásával és fejlesztésével foglalkozik. A részvételi megközelítés bevonja a kultúra és az ahhoz kapcsolódó területeken tevékenykedő civil társadalmi szereplőket, minisztériumokat, illetve magán- és állami intézményeket.

(22)  Az egyik ilyen javaslat lenne a „kulturális nagykövetek” kijelölése, akik elkötelezettek az európai integráció és a nemzetközi kapcsolatok mellett, és támogatják azokat (az ENSZ jószolgálati nagyköveteihez hasonlóan). A nagykövetek lehetnének művészek, zenészek, írók stb.

(23)  Ilyen például az uniós finanszírozású „Young Arab Voice” projekt.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/124 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/124

---

P8_TA(2017)0305

Nagyratörő európai uniós ipari stratégia kidolgozása az európai növekedés, foglalkoztatás és innováció stratégiai prioritása jegyében

Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása az európai növekedés, foglalkoztatás és innováció stratégiai prioritása jegyében nagyratörő európai uniós ipari stratégia kidolgozásáról (2017/2732(RSP))

(2018/C 334/13)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), különösen annak 9., 151. és 152. cikkére, 153. cikkének (1) és (2) bekezdésére és 173. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), különösen annak 9., 151. és 152. cikkére, 153. cikkének (1) és (2) bekezdésére és 173. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14., 27. és 30. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 14., 27. és 30. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ-re és az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdésére, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-re és az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdésére, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Bizottság „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i közleményére (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i közleményére (COM(2010)0682),

| — | tekintettel a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében Európa újraiparosításáról szóló, 2014. január 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása érdekében Európa újraiparosításáról szóló, 2014. január 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „Az európai ipar újjászületéséért” című, 2014. január 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai ipar újjászületéséért” című, 2014. január 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0014),

| — | tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i közleményére (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i közleményére (COM(2015)0497),

| — | tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582),

| — | tekintettel Juncker elnök „Új kezdet Európa számára: a munkahelyteremtés, a növekedés, a méltányosság és a demokratikus változás programja” című politikai iránymutatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Juncker elnök „Új kezdet Európa számára: a munkahelyteremtés, a növekedés, a méltányosság és a demokratikus változás programja” című politikai iránymutatására,

| — | tekintettel „Az európai újraiparosítási politika szükségessége a közelmúltbeli Caterpillar- és Alstom-ügy fényében” című, 2016. október 5-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai újraiparosítási politika szükségessége a közelmúltbeli Caterpillar- és Alstom-ügy fényében” című, 2016. október 5-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2016. december 15-i és 2017. június 23-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2016. december 15-i és 2017. június 23-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ipari versenyképességi menetrendről, az európai ipar digitális átalakításáról, valamint a digitális egységes piac technológiáira és a közszolgáltatások korszerűsítésére vonatkozó csomagról szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ipari versenyképességi menetrendről, az európai ipar digitális átalakításáról, valamint a digitális egységes piac technológiáira és a közszolgáltatások korszerűsítésére vonatkozó csomagról szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai ipar digitalizálása – a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i közleményére (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai ipar digitalizálása – a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i közleményére (COM(2016)0180),

| — | tekintettel az európai ipar digitalizálásáról szóló, 2017. június 1-jei állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ipar digitalizálásáról szóló, 2017. június 1-jei állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Tanács jövőbeli uniós iparpolitikai stratégiáról szóló, 2017. május 29-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács jövőbeli uniós iparpolitikai stratégiáról szóló, 2017. május 29-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, amelyet az Európai Parlament 2016. október 4-én megerősített, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra, amelyet az Európai Parlament 2016. október 4-én megerősített,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, „Nagyratörő európai uniós ipari stratégia kidolgozása Európában a növekedés, a foglalkoztatás és az innováció stratégiai prioritása jegyében” című kérdésre (O-000047/2017 – B8-0319/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, „Nagyratörő európai uniós ipari stratégia kidolgozása Európában a növekedés, a foglalkoztatás és az innováció stratégiai prioritása jegyében” című kérdésre (O-000047/2017 – B8-0319/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az európai ipar számos ágazatban a világ élén jár, az európai kivitel több mint felét adja, a kutatási és fejlesztési beruházások mintegy 65 %-át képviseli, valamint (közvetlenül vagy közvetett módon) több mint 50 millió munkahelyet, azaz a munkalehetőségek 20 %-át biztosítja Európában; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai ipar számos ágazatban a világ élén jár, az európai kivitel több mint felét adja, a kutatási és fejlesztési beruházások mintegy 65 %-át képviseli, valamint (közvetlenül vagy közvetett módon) több mint 50 millió munkahelyet, azaz a munkalehetőségek 20 %-át biztosítja Európában;

| B. | mivel az európai feldolgozóipar hozzájárulása az EU GDP-jéhez az elmúlt 20 év során 19 %-ról kevesebb, mint 15,5 %-ra csökkent, továbbá foglalkoztatási és kutatási–fejlesztési befektetési potenciálja is rohamosan romlott ugyanebben az időszakban; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai feldolgozóipar hozzájárulása az EU GDP-jéhez az elmúlt 20 év során 19 %-ról kevesebb, mint 15,5 %-ra csökkent, továbbá foglalkoztatási és kutatási–fejlesztési befektetési potenciálja is rohamosan romlott ugyanebben az időszakban;

| C. | mivel tehát az európai ipar alapjainak megerősítése a szakértelem és a hozzáértés EU-ban tartásának lényeges előfeltétele; |
| --- | --- |

C.

mivel tehát az európai ipar alapjainak megerősítése a szakértelem és a hozzáértés EU-ban tartásának lényeges előfeltétele;

| D. | mivel az európai politikának lehetővé kell tennie az európai ipar versenyképességének és az Európában megvalósított beruházások vonzerejének megőrzését, társadalmi és környezeti (többek között az éghajlatváltozás okozta) kihívásokat kell kezelnie, és továbbra is a társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalás élén kell járnia; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai politikának lehetővé kell tennie az európai ipar versenyképességének és az Európában megvalósított beruházások vonzerejének megőrzését, társadalmi és környezeti (többek között az éghajlatváltozás okozta) kihívásokat kell kezelnie, és továbbra is a társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalás élén kell járnia;

| E. | mivel a körforgásos gazdaság rendkívül pozitív hatással lehet Európa újraiparosítására, az energiafogyasztás csökkentésére és harmadik országokból behozott nyersanyagoktól való függés enyhítésére, és mivel a megújuló energia és az energiahatékonyság céljait szolgáló befektetés az „angyali kör” megteremtésére képes ipari megújulás előmozdításának egyik fontos motorja; |
| --- | --- |

E.

mivel a körforgásos gazdaság rendkívül pozitív hatással lehet Európa újraiparosítására, az energiafogyasztás csökkentésére és harmadik országokból behozott nyersanyagoktól való függés enyhítésére, és mivel a megújuló energia és az energiahatékonyság céljait szolgáló befektetés az „angyali kör” megteremtésére képes ipari megújulás előmozdításának egyik fontos motorja;

| F. | mivel a magas színvonalú, innovatív és energiahatékony termékek előállításának kedvező és fenntartható folyamatokat előmozdító, nagyratörő innovációs politika lehetővé teszi majd az EU számára, hogy megerősítse versenyképességét a világban; mivel a fenntartható növekedéshez innovációra, a kutatás és fejlesztés céljait szolgáló befektetésre, a munkahelyek és a készségek megújítására van szükség; mivel az innovatív ipar nagy erősen függ az EU kutatási kapacitásától, a kutatások előrehaladásától és különösen a kutatási együttműködésektől; |
| --- | --- |

F.

mivel a magas színvonalú, innovatív és energiahatékony termékek előállításának kedvező és fenntartható folyamatokat előmozdító, nagyratörő innovációs politika lehetővé teszi majd az EU számára, hogy megerősítse versenyképességét a világban; mivel a fenntartható növekedéshez innovációra, a kutatás és fejlesztés céljait szolgáló befektetésre, a munkahelyek és a készségek megújítására van szükség; mivel az innovatív ipar nagy erősen függ az EU kutatási kapacitásától, a kutatások előrehaladásától és különösen a kutatási együttműködésektől;

| G. | mivel az európai nagy- és kisüzemű ipar egyaránt globális versennyel szembesül, és mivel az integrált és jól működő belső piac és a harmadik országokkal folytatott nyitott és tisztességes kereskedelem alapvető fontosságú az uniós ipar számára, hiszen az ipari termékek tisztességes kereskedelme során az uniós előírásokat tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai nagy- és kisüzemű ipar egyaránt globális versennyel szembesül, és mivel az integrált és jól működő belső piac és a harmadik országokkal folytatott nyitott és tisztességes kereskedelem alapvető fontosságú az uniós ipar számára, hiszen az ipari termékek tisztességes kereskedelme során az uniós előírásokat tiszteletben kell tartani;

| H. | mivel az európai vállalkozások túlnyomó részét és az európai iparágak gerincét alkotó kis- és középvállalkozások (kkv-k) globális gazdasági változások, valamint pénzügyi és igazgatási akadályok következtében jelentős kihívásokkal szembesülnek; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai vállalkozások túlnyomó részét és az európai iparágak gerincét alkotó kis- és középvállalkozások (kkv-k) globális gazdasági változások, valamint pénzügyi és igazgatási akadályok következtében jelentős kihívásokkal szembesülnek;

| I. | mivel az EU-ban az önfoglalkoztatóknak mindössze 31 %-a, a kezdő vállalkozóknak pedig csupán 30 %-a nő, és a nők jelenleg az iparban, különösen tudományos, műszaki és vezetői álláshelyeken alulképviseltek; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU-ban az önfoglalkoztatóknak mindössze 31 %-a, a kezdő vállalkozóknak pedig csupán 30 %-a nő, és a nők jelenleg az iparban, különösen tudományos, műszaki és vezetői álláshelyeken alulképviseltek;

| J. | mivel ma a vállalkozások több mint 60 %-a családi vállalkozás, és az összes magánszektorbeli álláshely 50 %-át családi vállalkozások biztosítják Európai Unióban; |
| --- | --- |

J.

mivel ma a vállalkozások több mint 60 %-a családi vállalkozás, és az összes magánszektorbeli álláshely 50 %-át családi vállalkozások biztosítják Európai Unióban;

| K. | mivel az európai gazdaság versenyképessége szempontjából az ipar digitalizálását támogató stratégia alapvető fontossággal bír; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai gazdaság versenyképessége szempontjából az ipar digitalizálását támogató stratégia alapvető fontossággal bír;

| L. | mivel az uniós pénzügyi eszközök és programok stratégiai szerepet töltenek be a versenyképesség megerősítésében, az EU-ban megvalósuló beruházás vonzásában és a beruházásáthelyezés megakadályozásában; |
| --- | --- |

L.

mivel az uniós pénzügyi eszközök és programok stratégiai szerepet töltenek be a versenyképesség megerősítésében, az EU-ban megvalósuló beruházás vonzásában és a beruházásáthelyezés megakadályozásában;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az ipar a növekedés, a foglalkoztatás és az innováció mozgatórugójának fontos szerepét tölti be Európában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza az európai ipari alapok megerősítésének és korszerűsítésének fontosságát, emlékeztetve az EU azon célkitűzésére, hogy 2020-ra az uniós GDP 20 %-a az iparon alapuljon; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy 2018 elején a tagállamokkal együtt dolgozzon ki Európa újraiparosítását célzó, koherens és átfogó uniós iparpolitikai stratégiát a hozzá tartozó célokkal, mutatókkal, intézkedésekkel és ütemtervekkel együtt; felhívja a Bizottságot, hogy ezt a stratégiát alapozza az iparpolitika uniós szintű stratégiai kezdeményezésekbe történő beépítéséről készítendő hatástanulmányra és az érdekelt felekkel folytatott széles körű párbeszédre, és valamennyi fontos politikai kezdeményezésében vegye figyelembe az ipar versenyképességének és fenntarthatóságának szempontját; kiemeli, hogy az uniós iparpolitikai stratégiát többek között a digitalizálásra, az energia- és forráshatékony gazdálkodásra, valamint az életcikluson és a körforgásos gazdaságon alapuló megközelítésre kell felépíteni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meggyőződése, hogy az európai szabályozási keretnek, valamint az állami és magánberuházásoknak lehetővé kell tenniük az iparágak számára a változásokhoz való alkalmazkodást és megelőző intézkedések foganatosítását, hozzájárulva a munkahelyteremtéshez, a növekedéshez, a regionális konvergenciához és a területi kohézióhoz; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiemeli az uniós ipar gerincét alkotó kkv-k szerepét és hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a kkv-k, a közepes piaci tőkeértékű vállalatok és a nagyvállalatok közötti értékláncokat, és kkv-barát uniós iparpolitikát kell folytatni, amely kezeli az előttük álló kihívásokat; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a vállalkozásbarát környezet kialakítását, egyenlő versenyfeltételeket teremtve minden uniós kis- és középvállalkozás, induló vállalkozás, növekvő innovatív vállalkozás, fiatalok által (különösen innovatív területeken) működtetett vállalkozás és szociális gazdasági vállalkozás számára; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a versenyövezetek (klaszterek), az üzleti hálózatok és a digitális innovációs központok az adott érdekelt felek igen hasznos közös platformjai; felhívja az EU-t, hogy támogassa az innovációs célzatú állami beruházásokat, az iparban ugyanis ezek stratégiai jelentőségűek; kéri a Bizottságot, hogy támogassa e versenyövezeteket és európai szintű együttműködésüket, regionális és helyi szinten is biztosítva kkv-k, kutatóközpontok és egyetemek bevonását; felhívja a Bizottságot, hogy ágazatközi és interdiszciplináris kapcsolatok ösztönzése révén fejlesszen ki intelligens szakosodási platformokat; hangsúlyozza, hogy a transznacionális lehetőségek fejlesztése érdekében meg kell erősíteni a régiók közötti együttműködést és a transzverzális innovációs szövetségeket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat a kihívásokat és akadályokat, amelyekkel a nők szembesülnek vállalkozóvá válásuk során, továbbá mozdítsa elő és támogassa a nők vezetői szerepét, és járuljon hozzá a bérek és a minden álláshelyhez való hozzáférés egyenlőségét gátló problémák megoldásához; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meggyőződése, hogy az európai ipart az EU versenyképességét és fenntarthatóságát biztosító stratégiai eszközök egyikének kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy csak erős és ellenállóképes ipar és jövőorientált iparpolitika teheti lehetővé, hogy az EU megbirkózzon az előtte álló – többek között a fenntartható újraiparosítással, a globális versennyel, a technológiai haladás gyors ütemével és a színvonalas foglalkoztatás megteremtésével kapcsolatos – kihívásokkal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza az energiaunió, a digitális egységes piac, a digitális menetrend és a megfelelő, időtálló és hatékony infrastruktúra révén biztosított európai összekapcsoltság jelentőségét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a versenyképesség fokozása érdekében az EU az újraiparosítási folyamat – többek között a kutatás és a digitalizálás – révén támogassa az európai termékek minőségjavulását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a mai, globális világban gyors gazdasági és szabályozási változásoknak kitett uniós ipart támogatni kell annak érdekében, hogy nagyobb vonzerőt gyakorolhasson a számára fontos európai és külföldi közvetlen beruházásokra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza az uniós stratégia kellő időben történő elfogadásának fontosságát, valamint ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a következő többéves pénzügyi keretben (TPK) is elegendő pénzügyi eszközt kell az ipari ágazat számára elkülöníteni, különösen egyedi eszközök és alapok (így az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020, az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és a kis- év középvállalkozásokat segítő program, a COSME) igénybevételével; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodás keretében tett uniós kötelezettségvállalásokra; kéri, hogy az uniós ipari stratégiába építsenek be olyan hatékony finanszírozási eszközöket és intézkedéseket, amelyek csökkentik a „szén-dioxid-kockázatot” és a kibocsátásáthelyezés kockázatát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy az iparban, és különösen a környezetvédelmi technológiákban rejlő lehetőségeket maradéktalanul ki kell aknázni, valamint biztosítani kell, hogy az iparágak folyamatosan fejlesszék és terjesszék a rendelkezésre álló legjobb technológiákat és kiemelkedő innovációkat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a vállalkozások, közöttük a családi vállalkozások igazgatási terheit és a jogszabályoknak való megfelelésükre fordított költségeit, biztosítva egyúttal az uniós fogyasztóvédelmi, egészségvédelmi, biztonsági és a környezetvédelmi jogszabályok hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza a közös szabályokra és egyenlő lehetőségekre alapozott nyitott és tisztességes nemzetközi kereskedelem fontosságát az EU ipara szempontjából; felszólít a kereskedelempolitika és az iparpolitika közötti összhang fokozására, nehogy a következetlenség miatt áthelyezésekre és az európai ipar további leépítésére kerüljön sor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelempolitikának nem szabad versenyellenes gyakorlatokat erősítenie; hangsúlyozza, hogy az Uniónak a WTO szabályaival összeegyeztethető, következetes és hatékony dömpingellenes és szubvencióellenes stratégiára van szüksége; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az európai iparnak globális versenyben kell helytállnia, és felkéri ezért a Bizottságot a piaci fogalommeghatározások és a jelenlegi uniós versenyjogi szabálykészletet megfelelőségének felülvizsgálatára annak érdekében, hogy azok figyelembe vegyék az adott globális piacokon bekövetkező fejleményeket, illetve harmadik országbeli tekintélyes nemzeti szereplők feltörekvő szerepét; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, fordítson nagyobb figyelmet arra, hogy egyes külföldi székhelyű állami tulajdonú vállalatokat a saját kormányuk olyan eszközökkel támogat és részesít kedvezményekben, amelyeket az uniós egységes piaci szabályok az uniós vállalatok támogatása tekintetében tiltanak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak közös átvilágítására, hogy harmadik országok mely közvetlen külföldi befektetéseket hajtottak végre az EU stratégiai ágazataiba, infrastruktúrájába, a jövőben kulcsfontosságúvá váló technológiákba és más, a hozzáférés biztonsága és védelme szempontjából fontos érdekeket képviselő területekre, szem előtt tartva ugyanakkor, hogy Európa nagyban függ a közvetlen külföldi befektetésektől; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az új szakképesítések, az átképzések, a továbbképzések és az egész életen át tartó tanulás népszerűsítése érdekében valamennyi érdekelt féllel, többek között szociális partnerekkel és a tudományos élet tagjaival folytatott konzultáción alapuló, összehangolt uniós erőfeszítésekre van szükség, amint ezt a Bizottság „Új készségek és munkahelyek” című menetrendjében is ajánlja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet az uniós szabványosítás jelentős szerepére, és javasolja, hogy fordítsanak különös figyelmet az EU nemzetközi szabványügyi szervezetekben játszott vezető szerepére; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy a harmadik országok erőforrásaitól való függés enyhítésére irányuló uniós erőfeszítéseket össze kell hangolni, éspedig a figyelmet az alábbi négy vonatkozásra összpontosítva:






  a) | tisztességes hozzáférés az erőforrásokhoz a nemzetközi piacon; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

tisztességes hozzáférés az erőforrásokhoz a nemzetközi piacon;

| b) | fenntartható bányászat; |
| --- | --- |

b)

fenntartható bányászat;

| c) | hatékony technológiai innovációk; |
| --- | --- |

c)

hatékony technológiai innovációk;

| d) | körkörös gazdaság; |
| --- | --- |

d)

körkörös gazdaság;

| 24. | hangsúlyozza, hogy egy koherens megközelítés kialakítása érdekében az új iparpolitikai stratégiának a különböző szakpolitikai területeket – leginkább a kereskedelmet, a környezetvédelmet, a kutatást, a beruházást, a versenyügyet, az energiát, az éghajlatvédelmet és a kreatív iparágakat– az iparpolitikával kell összehangolnia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  HL C 482., 2016.12.23., 89. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0377.

(3)  HL C 199. E, 2012.7.7., 131. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0240.

---

2017. július 6., csütörtök

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/128 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/128

---

P8_TA(2017)0306

A Törökországról szóló 2016. évi jelentés

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a Bizottság Törökországról szóló, 2016. évi jelentéséről (2016/2308(INI))

(2018/C 334/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU és Törökország közötti kapcsolatokról szóló 2016. november 24-i (1) és az újságírók törökországi helyzetéről szóló, 2016. október 27-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU és Törökország közötti kapcsolatokról szóló 2016. november 24-i (1) és az újságírók törökországi helyzetéről szóló, 2016. október 27-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Ciprus kizárólagos gazdasági övezetében feszültséget keltő török lépésekről szóló 2014. november 13-i (3) és az örmény népirtás századik évfordulójáról szóló, 2015. április 15-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Ciprus kizárólagos gazdasági övezetében feszültséget keltő török lépésekről szóló 2014. november 13-i (3) és az örmény népirtás századik évfordulójáról szóló, 2015. április 15-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az EU bővítési politikájáról szóló 2016. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2016)0715) és a Törökországról szóló, 2016. évi jelentésre (SWD(2016)0366), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az EU bővítési politikájáról szóló 2016. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2016)0715) és a Törökországról szóló, 2016. évi jelentésre (SWD(2016)0366),

| — | tekintettel a 2016. december 13-i elnökségi következtetésekre, valamint a korábbi idevonatkozó tanácsi és európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. december 13-i elnökségi következtetésekre, valamint a korábbi idevonatkozó tanácsi és európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Törökországgal kapcsolatos, 2005. október 3-i tárgyalási keretre, és különösen annak a tárgyalásokra irányadó alapelveket tartalmazó (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökországgal kapcsolatos, 2005. október 3-i tárgyalási keretre, és különösen annak a tárgyalásokra irányadó alapelveket tartalmazó (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a Török Köztársasággal létrejött csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről szóló, 2008. február 18-i 2008/157/EK tanácsi határozatra (5) (a továbbiakban: csatlakozási partnerség), valamint a csatlakozási partnerségről szóló korábbi, 2001., 2003. és 2006. évi tanácsi határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Török Köztársasággal létrejött csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről szóló, 2008. február 18-i 2008/157/EK tanácsi határozatra (5) (a továbbiakban: csatlakozási partnerség), valamint a csatlakozási partnerségről szóló korábbi, 2001., 2003. és 2006. évi tanácsi határozatokra,

| — | tekintettel az EU és Törökország közötti 2015. november 29-i csúcstalálkozót követő közös nyilatkozatra és az EU–Törökország cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Törökország közötti 2015. november 29-i csúcstalálkozót követő közös nyilatkozatra és az EU–Törökország cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Európai Közösség és tagállamai által 2005. szeptember 21-én kiadott nyilatkozatra, többek között arra a kikötésre, hogy a tárgyalási folyamathoz az összes tagállam elismerésére szükség van, valamint hogy Törökországnak az áruk szabad mozgása előtti akadályok előítélet- és megkülönböztetésmentes felszámolása révén valamennyi tagállam tekintetében maradéktalanul és eredményesen végre kell hajtania az Ankarai Megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és tagállamai által 2005. szeptember 21-én kiadott nyilatkozatra, többek között arra a kikötésre, hogy a tárgyalási folyamathoz az összes tagállam elismerésére szükség van, valamint hogy Törökországnak az áruk szabad mozgása előtti akadályok előítélet- és megkülönböztetésmentes felszámolása révén valamennyi tagállam tekintetében maradéktalanul és eredményesen végre kell hajtania az Ankarai Megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 46. cikkére, melynek értelmében a szerződő felek vállalják, hogy magukra nézve kötelezőnek tekintik és végrehajtják az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) végleges ítéletét minden olyan ügyben, amelyben félként szerepelnek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 46. cikkére, melynek értelmében a szerződő felek vállalják, hogy magukra nézve kötelezőnek tekintik és végrehajtják az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) végleges ítéletét minden olyan ügyben, amelyben félként szerepelnek,

| — | tekintettel az Európa Tanács velencei Bizottságának véleményeire, különösen az országos népszavazásra bocsátandó alkotmánymódosításokról, a legutóbbi sürgősségi törvényerejű rendeletekben foglalt, a médiaszabadságra vonatkozó intézkedésekről, valamint a büntetőjogot alkalmazó békebíróságok feladatairól, hatásköreiről és működéséről szóló 2017. március 10–11-i, a 2016. július 15-i államcsíny bukását követően elfogadott 667–676. számú sürgősségi törvényerejű rendeletekről szóló 2016. december 9–10-i és az alkotmány 83. cikke második bekezdésének (parlamenti sérthetetlenség) felfüggesztéséről szóló, 2016. október 14–15-i véleményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács velencei Bizottságának véleményeire, különösen az országos népszavazásra bocsátandó alkotmánymódosításokról, a legutóbbi sürgősségi törvényerejű rendeletekben foglalt, a médiaszabadságra vonatkozó intézkedésekről, valamint a büntetőjogot alkalmazó békebíróságok feladatairól, hatásköreiről és működéséről szóló 2017. március 10–11-i, a 2016. július 15-i államcsíny bukását követően elfogadott 667–676. számú sürgősségi törvényerejű rendeletekről szóló 2016. december 9–10-i és az alkotmány 83. cikke második bekezdésének (parlamenti sérthetetlenség) felfüggesztéséről szóló, 2016. október 14–15-i véleményekre,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának a törökországi szükségállapot során hozott intézkedésekről szóló, 2016. július 26-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának a törökországi szükségállapot során hozott intézkedésekről szóló, 2016. július 26-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a törökországi menekülteket támogató eszközről szóló első éves jelentésről szóló, 2017. március 2-i bizottsági közleményre (COM(2017)0130) és az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz és a Tanácshoz intézett, az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásáról szóló eredményjelentésről szóló, 2017. március 2-i ötödik bizottsági jelentésre (COM(2017)0204), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a törökországi menekülteket támogató eszközről szóló első éves jelentésről szóló, 2017. március 2-i bizottsági közleményre (COM(2017)0130) és az Európai Parlamenthez, az Európai Tanácshoz és a Tanácshoz intézett, az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásáról szóló eredményjelentésről szóló, 2017. március 2-i ötödik bizottsági jelentésre (COM(2017)0204),

| — | tekintettel arra, hogy Törökország elkötelezte magát a koppenhágai kritériumok teljesítése, megfelelő és hatékony reformok végrehajtása, az Unióval való jószomszédi kapcsolatok és az Unióhoz való fokozatos közeledés mellett, és tekintettel arra, hogy ezek az erőfeszítések egyben lehetőséget teremtenek Törökország számára intézményei megerősítésére, valamint a demokratizálási és modernizálási folyamat folytatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Törökország elkötelezte magát a koppenhágai kritériumok teljesítése, megfelelő és hatékony reformok végrehajtása, az Unióval való jószomszédi kapcsolatok és az Unióhoz való fokozatos közeledés mellett, és tekintettel arra, hogy ezek az erőfeszítések egyben lehetőséget teremtenek Törökország számára intézményei megerősítésére, valamint a demokratizálási és modernizálási folyamat folytatására,

| — | tekintettel a kétoldalú preferenciális kereskedelmi kapcsolatok hatályának kiterjesztéséről és a vámunió korszerűsítéséről szóló, Törökországgal zajló tárgyalások elindítására felhatalmazó tanácsi határozatra irányuló, 2016. december 21-i bizottsági ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kétoldalú preferenciális kereskedelmi kapcsolatok hatályának kiterjesztéséről és a vámunió korszerűsítéséről szóló, Törökországgal zajló tárgyalások elindítására felhatalmazó tanácsi határozatra irányuló, 2016. december 21-i bizottsági ajánlásra,

| — | tekintettel arra, hogy az Európai Unióhoz való csatlakozás koppenhágai kritériumainak megfelelően a tárgyalási folyamat középpontjában a jogállamiság – ideértve különösen a hatalmi ágak szétválasztását, a demokráciát, a véleménynyilvánítás és a média szabadságát, az emberi jogokat, a kisebbségek jogait és a vallásszabadságot, az egyesülés és a békés tüntetés szabadságát – tiszteletben tartása áll, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Európai Unióhoz való csatlakozás koppenhágai kritériumainak megfelelően a tárgyalási folyamat középpontjában a jogállamiság – ideértve különösen a hatalmi ágak szétválasztását, a demokráciát, a véleménynyilvánítás és a média szabadságát, az emberi jogokat, a kisebbségek jogait és a vallásszabadságot, az egyesülés és a békés tüntetés szabadságát – tiszteletben tartása áll,

| — | tekintettel arra, hogy Törökország a 2017. április 26-án közzétett sajtószabadság-ranglista 155. helyén áll, ami az eddigi legrosszabb helyezés, és azon országok közé tartozik, ahol az újságírókat a legtöbbször éri fenyegetés, fizikai támadás és bírósági zaklatás, beleértve az őrizetbe vételt és a börtönbüntetéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Törökország a 2017. április 26-án közzétett sajtószabadság-ranglista 155. helyén áll, ami az eddigi legrosszabb helyezés, és azon országok közé tartozik, ahol az újságírókat a legtöbbször éri fenyegetés, fizikai támadás és bírósági zaklatás, beleértve az őrizetbe vételt és a börtönbüntetéseket,

| — | tekintettel arra, hogy a Parlament 2016 novemberében felszólította a Bizottságot és a tagállamokat a Törökországgal zajló csatlakozási tárgyalások átmeneti befagyasztására, és elkötelezte magát, hogy amint véget vetnek a törökországi szükségállapot során hozott aránytalan intézkedéseknek, álláspontját felülvizsgálja, és e felülvizsgálat azon fog alapulni, hogy az országban mindenütt helyreállt-e a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Parlament 2016 novemberében felszólította a Bizottságot és a tagállamokat a Törökországgal zajló csatlakozási tárgyalások átmeneti befagyasztására, és elkötelezte magát, hogy amint véget vetnek a törökországi szükségállapot során hozott aránytalan intézkedéseknek, álláspontját felülvizsgálja, és e felülvizsgálat azon fog alapulni, hogy az országban mindenütt helyreállt-e a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása,

| — | tekintettel a szíriai válságra, a tűzszünetre és a békés rendezésre irányuló erőfeszítésekre, valamint Törökország azon kötelezettségére, hogy a nemzetközi megállapodásokkal, többek között az ENSZ Tengerjogi Egyezményével és Alapokmányával összhangban intenzív erőfeszítések révén erősítse a stabilitást, és előmozdítsa a jószomszédi kapcsolatokat a szomszédos országokkal szárazföldön, tengeri határokon és a légtérben fennálló nyitott bilaterális kérdések, viták és konfliktusok megoldása révén, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai válságra, a tűzszünetre és a békés rendezésre irányuló erőfeszítésekre, valamint Törökország azon kötelezettségére, hogy a nemzetközi megállapodásokkal, többek között az ENSZ Tengerjogi Egyezményével és Alapokmányával összhangban intenzív erőfeszítések révén erősítse a stabilitást, és előmozdítsa a jószomszédi kapcsolatokat a szomszédos országokkal szárazföldön, tengeri határokon és a légtérben fennálló nyitott bilaterális kérdések, viták és konfliktusok megoldása révén,

| — | tekintettel a szíriai orosz beavatkozásra, többek között a szíriai hadsereg számára vegyi fegyverek alkalmazásához nyújtott támogatásra, ami az ország további destabilizációjához, valamint a Törökországban és az EU-ban védelmet kereső menekültek számának növekedéséhez vezet, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai orosz beavatkozásra, többek között a szíriai hadsereg számára vegyi fegyverek alkalmazásához nyújtott támogatásra, ami az ország további destabilizációjához, valamint a Törökországban és az EU-ban védelmet kereső menekültek számának növekedéséhez vezet,

| — | tekintettel Törökország biztonsági helyzetére, amely belülről és kívülről is rosszabbodott, valamint az országban végrehajtott terrortámadásokra; |
| --- | --- |

—

tekintettel Törökország biztonsági helyzetére, amely belülről és kívülről is rosszabbodott, valamint az országban végrehajtott terrortámadásokra;

| — | tekintettel arra, hogy Törökország fogadja be a világon a legnagyobb számú menekültet, ami az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szerint megközelítőleg 3 millió regisztrált szíriai, iraki és afgán menekültet jelent; |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Törökország fogadja be a világon a legnagyobb számú menekültet, ami az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szerint megközelítőleg 3 millió regisztrált szíriai, iraki és afgán menekültet jelent;

| — | tekintettel a görögországi gazdasági és pénzügyi helyzetre, amely részben a terrortámadások legutóbbi hullámának és a politikai bizonytalanságnak a következménye, de a gazdaság mélyben meghúzódó problémáinak is; |
| --- | --- |

—

tekintettel a görögországi gazdasági és pénzügyi helyzetre, amely részben a terrortámadások legutóbbi hullámának és a politikai bizonytalanságnak a következménye, de a gazdaság mélyben meghúzódó problémáinak is;

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) 2017. februári, „A délkelet-törökországi emberi jogi helyzet” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) 2017. februári, „A délkelet-törökországi emberi jogi helyzet” című jelentésére,

| — | tekintettel arra, hogy Törökország csodálatra méltó vendégszeretettel kezelte az országban élő nagyszámú menekültet, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Törökország csodálatra méltó vendégszeretettel kezelte az országban élő nagyszámú menekültet,

| — | tekintettel a nemzetközi népszavazási megfigyelő misszió 2017. április 17-i előzetes megállapításaira és következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi népszavazási megfigyelő misszió 2017. április 17-i előzetes megállapításaira és következtetéseire,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) 2017. április 25-i, „A demokratikus intézmények működése Törökországban” című 2156. számú határozatára, amelynek következtében újraindították az ellenőrzési eljárást, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) 2017. április 25-i, „A demokratikus intézmények működése Törökországban” című 2156. számú határozatára, amelynek következtében újraindították az ellenőrzési eljárást,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0234/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0234/2017),

| A. | mivel több millió török és török származású személy él évtizedek óta az Európai Unió tagállamaiban és járul hozzá sikerességükhöz; |
| --- | --- |

A.

mivel több millió török és török származású személy él évtizedek óta az Európai Unió tagállamaiban és járul hozzá sikerességükhöz;

Bevezetés

| 1. | hangsúlyozza, hogy a Törökországban élők számára 2016 nehéz év volt a Szíriával folytatódó háború, a nagyszámú menekült, az ország délkeleti részén folyó konfliktus, az egymást követő kegyetlen terrortámadások és a 248 emberéletet követelő erőszakos puccskísérlet következtében; újra határozottan elítéli a 2016. július 15-i puccskísérletet, és szolidaritásáról biztosítja a török népet; elismeri, hogy a török kormánynak a jogállamiság és a tisztességes eljáráshoz való jog tiszteletben tartásának garantálása mellett joga és felelőssége intézkedéseket hozni a felelősök bíróság elé állítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a szükségállapot idején hozott intézkedések széles körű, aránytalan és tartós kedvezőtlen hatásokat fejtenek ki az országban számos állampolgár, valamint az alapvető szabadságok védelme tekintetében; elítéli a köztisztviselők és rendőrtisztek kollektív elbocsátását, a médiaorgánumok tömeges felszámolását, az újságírók, tudósok, bírák, emberijog-védők, választott és nem megválasztott tisztviselők, a biztonsági szolgálatok tagjai és egyszerű állampolgárok letartóztatását, tulajdonuk, vagyonuk és útlevelük elkobzását, számos iskola és egyetem bezárását, valamint a több ezer török állampolgárral szembeni utazási tilalmat sürgősségi törvényerejű rendeletek alapján egyénekre szabott határozatok nélkül, valamint anélkül, hogy megfelelő időben lehetőség lenne bírósági felülvizsgálatra; aggódik a török magáncégek és -vállalkozások elkobzása és néhány esetben államosítása miatt; felhív az összes olyan fogoly azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására, akiket bűncselekményben való személyes részvételre vonatkozó bizonyíték nélkül tartanak fogva; ezzel összefüggésben sajnálja, hogy a parlament jogalkotási előjogait súlyosan megnyirbálták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza az EU és Törökország közötti jó kapcsolatok stratégiai jelentőségét és a két fél előtt álló kihívások megoldásával kapcsolatos együttműködés magas hozzáadott értékét; elismeri, hogy a csatlakozási tárgyalások 2004-es elindulása óta mind Törökország, mind az EU végigment saját belső átalakulási folyamatain; sajnálja, hogy a csatlakozási eszközöket nem használták ki teljes mértékben, valamint hogy visszalépés történt a jogállamiság és az emberi jogok terén, amelyek a koppenhágai kritériumok lényegét képezik, továbbá hogy az évek során mindkét oldalon meggyengült Törökország teljes uniós integrációjának nyilvánosság általi támogatottsága; továbbra is elkötelezett híve a török kormánnyal való együttműködésnek és a konstruktív és nyitott párbeszéd fenntartásának a közös kihívások és közös prioritások – például a regionális stabilitás, a szíriai helyzet, a migráció és a biztonság – kezelése érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi a 2017. április 16-i népszavazás eredményét, amelyet a szükségállapot idején tartottak, és amelynek során megakadályozták a tisztességes kampányt és a megalapozott döntéshozatalt, mivel a kampány két oldalán állók a lehetőségek tekintetében nem voltak egyenrangúak, és mivel megsértették az alkotmányos reformot ellenzők jogait; súlyosan aggódik az állítólagos szabálytalanságok és a széles körben elterjedt választási csalások miatt, amelyek az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (EBESZ/ODIHR) megfigyelő missziója által 2017. április 17-én kiadott megállapításokban szerepelnek, komoly kételyeket keltve az eredmény érvényességével és jogszerűségével kapcsolatban; támogatja az OECD/ODIHR beszámolójában felsorolt szabálytalanságokkal kapcsolatos bejelentések független kivizsgálását; tudomásul veszi a PACE arra vonatkozó határozatát, hogy Törökország tekintetében újra kell indítani az ellenőrzési eljárást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy Törökországnak teljesítenie kell az Európa Tanács tagjaként vállalt kötelezettségeit; felszólítja Törökországot, hogy továbbra is tegyen eleget az Európa Tanácsban vállalt kötelezettségeinek, és hogy a Velencei Bizottsággal együttműködve és annak kritériumai szerint hajtson végre alkotmányos és igazságügyi módosításokat és reformokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | határozottan elítéli, hogy a török elnök és különböző más politikusok több ízben kijelentették, hogy támogatják a halálbüntetés újbóli bevezetését; emlékeztet arra, hogy a halálbüntetés egyértelmű elutasítása az EU-tagság alapvető követelménye, hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés újbóli bevezetése sértené Törökország nemzetközi kötelezettségvállalásait, megkérdőjelezné Törökország tagságát az Európa Tanácsban és az uniós csatlakozási tárgyalások, valamint az előcsatlakozási támogatás azonnali beszüntetéséhez vezetne; hangsúlyozza, hogy amennyiben népszavazást rendeznek Törökországban a halálbüntetés visszaállításáról, a tagállamoknak jogukban áll, hogy az adott országokban elutasítsák a szavazás megtartásának engedélyezését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet 2016. novemberi álláspontjára, hogy be kell fagyasztani Törökország csatlakozási folyamatát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | a tárgyalási kerettel összhangban felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a Törökországgal zajló csatlakozási tárgyalások mielőbbi hivatalos felfüggesztésére abban az esetben, ha a az alkotmányos csomagot változatlanul hajtják végre; hangsúlyozza tekintetbe véve a Velencei Bizottság alkotmányos reformra vonatkozó észrevételeit, hogy a javasolt alkotmányos módosítások nem tartják tiszteletben a hatalmi ágak szétválasztásának alapvető elveit és nem biztosítanak megfelelő fékeket és ellensúlyokat, továbbá nem állnak összhangban a koppenhágai kritériumokkal; felkéri a Bizottságot, a tagállamokat és Törökországot, hogy nyílt és őszinte vitát folytassanak a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területekről, amelyek esetében lehetőség lenne a fokozott együttműködésre; hangsúlyozza, hogy az EU és Törökország közötti politikai kapcsolatoknak a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartására vonatkozó feltételeken kell alapulniuk; |
| --- | --- |

8.

Emberi jogok és alapvető szabadságjogok

| 9. | sajnálattal állapítja meg, hogy a szükségállapot kihirdetését követően hozott aránytalan intézkedések – fogva tartások, letartóztatások és vagyonelkobzások – nem csak a Gülen-mozgalom több ezer állítólagos tagját/támogatóját vették célba, hanem általában a másként gondolkodókat és különösen az ellenzéki politikai pártokat; továbbra is várja az puccskísérlet elkövetőire vonatkozó egyértelmű bizonyítékokat; határozottan elítéli a Demokratikus Néppárt (HDP) 11 parlamenti képviselőjének, köztük társelnökeinek, Figen Yuksekdagnak és Selahattin Demirtasnak, a Köztársasági Néppárt (CHP) egyik parlamenti képviselőjének, valamint 85 kurd polgármesternek a bebörtönzését; sürgeti a török kormányt, hogy haladéktalanul vessen véget a szükségállapotnak; óva int attól, hogy az emberi jogok eltiprását a terrorizmus elleni intézkedésekkel visszaélve legitimálják; felszólítja az Emberi Jogok Európai Bíróságát (EJEB), hogy haladéktalanul fogadja el az első példaértékű eseteket, és mielőbb zárja le az első eljárásokat, mivel úgy tűnik, hogy nem állnak rendelkezésre hatékony nemzeti jogorvoslatok; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri a török hatóságokat, hogy alaposan vizsgálják ki a foglyokkal szembeni rossz bánásmóddal kapcsolatos állításokat, amelyekről több emberi jogi szervezet is beszámolt, és kéri az emberi jogok megsértésében vétkes személyek maradéktalan felelősségre vonását és megbüntetését; mélységes aggodalmát fejezi ki a fogvatartási körülmények miatt; kéri, hogy haladéktalanul tegyék közzé az Európa Tanácsnak a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzésével foglalkozó bizottsága legutóbbi jelentéseit, és sürgeti a török hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a nemzetközi megfigyelők számára a börtönök ellenőrzését; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a török kormányt, hogy a jogállamisággal összhangban minden korlátozó intézkedés alá vont személy számára biztosítsa a megfelelő és eredményes jogorvoslatot és a bírósági felülvizsgálatot; hangsúlyozza, hogy az ártatlanság vélelme minden alkotmányos államban az alapelvek közé tartozik; megjegyzi, hogy a fennálló törökországi szükségállapot során letartóztatott állampolgárok a fogva tartásuk első öt napjában nem élhetnek az ingyenes jogi segítségnyújtáshoz való joggal, és sajnálatának ad hangot, amiért súlyosan korlátozzák a fogvatartottak hozzáférését az ügyvédekhez; hangsúlyozza, hogy 2016. július óta több mint 100 000 jogi panaszt nyújtottak be a török alkotmánybírósághoz, amely kijelentette, hogy nem illetékes a sürgősségi törvényerejű rendeletek hatálya alá tartozó ügyekben, felszólítja Törökországot, hogy sürgősen vizsgálja felül a „Szükségállapot során alkalmazott gyakorlatok vizsgálóbizottságát” oly módon, hogy e bizottság szilárd, független és teljes körű felhatalmazással rendelkező testület legyen, amely képes minden ügyet külön kezelni, hatékonyan feldolgozni a benyújtásra kerülő hatalmas számú kérelmet és biztosítani, hogy a bírósági felülvizsgálatot ne késleltessék indokolatlanul; |
| --- | --- |

11.

| 12. | határozottan elítéli a véleménynyilvánítás szabadságának súlyos romlását és megsértését és a médiaszabadság súlyos megsértését, többek között a hírportálok és a közösségi oldalak aránytalan módon történő letiltását; aggodalommal állapítja meg, hogy kb. 170 médiaorgánumot bezártak – köztük majdnem mind kurd nyelvű médiaorgánum –, és több mint 150 újságírót bebörtönöztek; hangsúlyozza, hogy Törökország döntése, amely szerint akadályozza a Wikipédiához való hozzáférést, súlyos támadás az információszabadság ellen; megállapítja, hogy folyamatosan romlik Törökország helyezése a Riporterek Határok Nélkül (Reporters Without Borders) szervezet által összeállított sajtószabadság-indexben, 180 országból Törökországot jelenleg a 155. helyre rangsorolják; emlékeztet arra, hogy a szabad és pluralista sajtó, ideértve a szabad és nyitott internetet, a demokrácia elengedhetetlen eleme, és szorgalmazza, hogy a török kormány azonnal bocsássa szabadon az összes, jogellenesen letartóztatott újságírót; felszólítja a török kormányt, hogy Joost Lagendijk, volt európai parlamenti képviselő és a parlamenti vegyes bizottság elnöke számára engedélyezze, hogy minél hamarabb visszatérhessen családjához Törökországba; |
| --- | --- |

12.

| 13. | súlyos aggodalmának ad hangot a délkelet-törökországi helyzet folyamatos rosszabbodása miatt, különösen ott, ahol kijárási tilalmat vezettek be, aránytalanul nagy erőket vetettek be és kollektív büntetést alkalmaztak a lakossággal szemben, ahol a jelentések szerint a biztonsági műveletek során mintegy 2 000 embert megöltek, és a becslések szerint félmillió embert lakóhelyük elhagyására kényszerítettek 2015 júliusa és 2016 decembere között; megállapítja, hogy a helyi ügyészek következetesen elutasították a jelentett gyilkosságok kivizsgálásának elindítását, és hogy nem engedélyezték, hogy független megfigyelők lépjenek a területre; emlékeztet arra, hogy a török kormány felelőssége, hogy megvédje minden állampolgárát, függetlenül kulturális vagy vallási vagy hitbeli hátterüktől; elítéli a kisajátítások elterjedt gyakorlatát, beleértve az önkormányzatokhoz tartozó vagyon és az egyházi vagyon elkobzását is, ami a vallási kisebbségek jogainak megsértését jelenti; meggyőződése, hogy az adott térség és Törökország egésze számára csak a kurd kérdés tisztességes politikai rendezése hozhat fenntartható stabilitást és fellendülést, ezért kéri, hogy mindkét fél térjen vissza a tárgyalóasztalhoz; megállapítja, hogy egy sor jogszabály, többek között a terrorista szervezetek elleni harcban részt vevő biztonsági erők jogi védelméről szóló, 2016-ban elfogadott 6722. számú törvény, a biztonsági erők számára a „rendszerszerű büntetlenség” légkörét hozta létre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elítéli a török parlament határozatát, amely nagyszámú parlamenti képviselőt, többek között a HDP 59 parlamenti képviselője közül 55-öt, alkotmányellenes módon megfoszt mentelmi jogától, utat engedve az ellenzéki politikusok letartóztatásához és súlyos kárt okozva a parlament mint demokratikus intézmény megítélésében; hangsúlyozza, hogy a török nagy nemzetgyűlésnek a török demokrácia központi intézményének kell lennie és egyenlő feltételek mellett minden állampolgárt képviselnie kell; sajnálatosnak tartja a magas választási küszöböt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a bírák és az ügyészek továbbra is erős politikai nyomás alatt állnak, valamint hogy 4 000 főt, azaz a bírák és ügyészek csaknem egynegyedét elbocsátották vagy letartóztatták, és némely esetben vagyonukat is elkobozták; felszólítja Törökországot, hogy állítsa vissza és hajtsa végre az összes olyan jogi garanciát, amely biztosítja a bíróságok függetlenségének teljes tiszteletben tartását, többek között a bírói és ügyészi főtanácsról szóló jogszabály módosítása révén annak érdekében, hogy csökkenjen a végrehajtó hatalom befolyása e tanácson belül; különös aggodalmának ad hangot azért, hogy a hatalmon lévő kormány által 2014. júniusban létrehozott, a „büntetőjogot alkalmazó békebírák” intézménye a jelek szerint az ellenzéket megbénító, zaklató eszközzé alakult, valamint ellenőrzi a nyilvánosság számára rendelkezésre álló információkat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | súlyos aggodalmának ad hangot a vallásszabadság tiszteletben tartásának hiánya, a vallási kisebbségekkel – köztük a keresztényekkel és az alavitákkal – szembeni diszkrimináció, a vallási alapú erőszak, többek között a verbális és fizikai támadások, a megbélyegzés és az iskolai társadalmi nyomásgyakorlás, valamint az imahely jogszerű létesítésével kapcsolatos problémák miatt; felszólítja a török kormányt, hogy ösztönözze a pozitív és hatékony reformokat a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság terén annak lehetővé tételé révén, hogy a vallási közösségek jogi személyiséggé alakulhassanak, a karitatív alapítványok maguk választhassák meg irányító szerveiket, elháruljanak a papok képzése, kinevezése és utódlása előtti akadályok, eleget téve az EJEB vonatkozó ítéleteinek és a Velencei Bizottság idevágó ajánlásainak, valamint hogy felszámolják a vallási alapú megkülönböztetés minden formáját; felszólítja Törökországot, hogy tartsa tiszteletben az ökumenikus patriarchátus sajátos jellegét és fontosságát, és ismerje el annak jogi személyiségét; megismétli, hogy lehetővé kell tenni a halki szeminárium újranyitását, és meg kell szüntetni a megfelelő működése előtt álló valamennyi akadályt; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Diyarbakır térségében a közelmúltban templomokat foglaltak le; sürgeti a kormányt, hogy a templomokat juttassa vissza jogos tulajdonosaiknak; sürgeti a török hatóságokat, hogy határozottan lépjenek fel küzdjenek a társadalomban tapasztalható antiszemitizmus összes megnyilvánulása ellen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólítja Törökországot, hogy védje a leginkább kiszolgáltatott csoportok és a kisebbségekhez tartozó személyek jogait; sajnálja, hogy az ankarai és isztambuli LMBTI-felvonulásokat már harmadik éve betiltották, és hogy azok elnyomással és rendőri erőszakkal szembesültek; súlyos aggodalmának ad hangot a nemi alapú erőszak, a megkülönböztetés, a kisebbségek ellen irányuló gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények, valamint az LMBTI-személyek emberi jogainak megsértése miatt; felszólítja Törökországot, hogy tegyen megfelelő intézkedéseket a kisebbségekre irányuló gyűlöletbeszéd és bűncselekmények megakadályozása és megbüntetése érdekében; felszólítja Törökországot, hogy hangolja össze belső jogszabályait az Európa Tanács Isztambuli Egyezményével, amelyet 2014-ben ratifikált; üdvözli a kormány romákra vonatkozó nemzeti stratégiáját és cselekvési tervét, és felszólítja a török kormányt, hogy kezdje el a stratégia végrehajtását és hozzon létre nyomonkövetési és értékelési mechanizmust; arra bátorítja a hatóságokat, hogy kezeljék a romák társadalmi befogadását nehezítő legfontosabb akadályokat; felhívja Törökországot, hogy biztosítsa valamennyi polgár teljes körű egyenlőségét, és foglalkozzon a kisebbségek tagjai által különösen az oktatással és tulajdonjogaik kapcsolatban tapasztalt problémákkal; megállapítja, hogy a koppenhágai kritériumokkal összhangban a kisebbségeknek is biztosítani kell a jogot, hogy az állami iskolákban anyanyelvükön folyó oktatásban részesüljenek; emlékeztet arra, hogy végre kell hajtani az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének Imbroszról és Tenedoszról szóló határozatát, és felszólítja Törökországot, hogy segítse a szigetekre visszatérni kívánó kisebbségi családok hazatérését; üdvözli, hogy Imbrosz szigetén görög kisebbségi iskola nyílt, amit pozitív lépésként értékel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a török kormányt, hogy tartsa tiszteletben és teljes körűen hajtsa végre a kulturális örökség védelmével kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségeit, és különösen állítson össze jóhiszeműen integrált leltárt az elmúlt évszázad során elpusztított vagy tönkretett görög, örmény, szír és egyéb kulturális örökségekről; felszólítja Törökországot, hogy ratifikálja a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005-ös UNESCO-egyezményt; felszólítja Törökországot, hogy működjön együtt az érintett nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal a kulturális örökséggel való tiltott kereskedelemnek és a kulturális örökség szándékos lerombolásának megelőzése és leküzdése terén; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a néhány tagállam által tett lépéseket, amelyekkel felgyorsították a sürgősségi rendeletek alapján elüldözött török állampolgárok menekültügyi eljárásait; |
| --- | --- |

19.

Az EU és Törökország közötti kapcsolatok

| 20. | felszólít az EU és Törökország közötti kapcsolatok elmélyítésére az olyan közös érdeklődésre számot tartó területeken, mint a terrorizmus elleni küzdelem, a migráció, az energiaügy, a gazdaság és a kereskedelem, és ismételten hangsúlyozza, hogy a párbeszédet és az együttműködést fenn kell tartani és ösztönözni kell; úgy véli, hogy e területeken az EU és Törökország közötti együttműködés Törökország és az EU stabilitásába és jólétébe való befektetést jelent, amennyiben az alapvető jogokra és az alapszabadságokra vonatkozó kötelezettségvállalásaik mindkét fél általi tiszteletben tartásán alapul; úgy véli, hogy a civil társadalom képviselői közötti együttműködés kulcsfontosságú, és szorgalmazza e kapcsolatok elmélyítését; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólítja Törökországot, hogy még jobban igazítsa hozzá külpolitikáját az Unióéhoz; felszólít az EU és Törökország közötti szorosabb együttműködésre és koordinációra a külpolitikai kihívások terén; úgy véli, hogy a török külügyminisztert eseti alapon – indokolt esetben – meg kellene hívni a Külügyek Tanácsának üléseire; javasolja, hogy a Tanács hívja meg a török kormányt egy csúcstalálkozóra az EU és Törökország közötti kapcsolatok megvitatása céljából; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a kereskedelmi kapcsolatok erősítése konkrét előnyökkel szolgálhat a török és az uniós polgárok számára, ezért a vámunió jelenlegi hiányosságaira való tekintettel támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy tárgyalások kezdődjenek a vámunió korszerűsítéséről; ismételten kijelenti, hogy az Unió Törökország fő kereskedelmi partnere, és hogy a törökországi közvetlen külföldi befektetések kétharmada az uniós tagállamokból származik; hangsúlyozza továbbá Törökországnak az Unió növekedési piacaként betöltött gazdasági jelentőségét; úgy véli, hogy döntő fontosságú a szociális partnerek bevonása a tárgyalásokba; felszólítja a Bizottságot, hogy a Törökország és az Unió közötti, korszerűsített vámunióba építsen be az emberi jogokra és az alapvető szabadságokra vonatkozó záradékot, amely kulcsfontosságú feltételekként határozza meg az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; emlékeztet arra, hogy a vámunió csak akkor tudja teljes mértékben kihasználni a benne rejlő lehetőségeket, ha Törökország maradéktalanul végrehajtja a jegyzőkönyvet minden tagállam vonatkozásában; tudomásul veszi a Bizottság azon következtetését, hogy az Unióval való további kereskedelmi integrációt serkentené, ha Törökország megszüntetné a vámunió működésének akadályait; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megállapítja, hogy a vízumliberalizáció nagy jelentőséggel bír a török lakosság, különösen az üzletemberek, valamint az Unióban élő török származású polgár számára, és erősíteni fogja az emberek közötti kapcsolatokat; bátorítja a török kormányt, hogy maradéktalanul tegyen eleget a vízumliberalizációs ütemtervben meghatározott, még hátralévő végső kritériumokat; hangsúlyozza, hogy Törökország terrorizmusellenes jogszabályainak felülvizsgálata kulcsfontosságú feltétele az alapvető jogok és szabadságok biztosításának, valamint hogy a vízumliberalizáció csak valamennyi kritérium teljesülése esetén válhat valóra; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza a korrupció elleni küzdelem fontosságát, és emlékeztet a Bizottság megállapítására, miszerint a korrupció számos területen továbbra is elterjedt és súlyos problémát jelent; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a magas szinten elkövetett korrupciós esetekben a nyomozások, büntetőeljárások és ítéletek továbbra is gyenge eredményt mutatnak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből nyújtott támogatások 2017-es félidős felülvizsgálata során vegye figyelembe a legutóbbi törökországi fejleményeket, és függessze fel az előcsatlakozási alapokból nyújtott összes támogatást, amennyiben a csatlakozási tárgyalásokat felfüggesztik; felszólítja a Bizottságot, hogy amennyiben e forgatókönyv lép életbe, ezeket az összegeket a török civil társadalom és a Törökországban élő menekültek közvetlen támogatására használja fel, és áldozzon többet az olyan emberek közötti csereprogramokba, mint a diákoknak, tudományos dolgozóknak és újságíróknak szóló Erasmus+; |
| --- | --- |

25.

| 26. | a leghatározottabban elítél minden Törökországban végrehajtott terrortámadást, és szilárdan támogatja a török lakosságot a terrorizmus elleni közös harcunkban; tudomásul veszi az uniós tagállamok és Törökország közötti szoros kétoldalú kapcsolatokat a „külföldi harcosokkal” kapcsolatos, terrorizmus elleni együttműködés terén; hangsúlyozza, hogy az Europol és a török bűnüldöző hatóságok közötti szoros együttműködés kulcsfontosságú a terrorizmus elleni hatékony küzdelem szempontjából; ismételten elítéli, hogy a Kurd Munkáspárt (PKK), amely 2002 óta szerepel a terrorista szervezetek uniós jegyzékében, visszatért az erőszak alkalmazásához, és nyomatékosan felszólítja a pártot, hogy tegye le a fegyvert, és elvárásainak kinyilvánítására békés és jogszerű eszközöket használjon fel; hangsúlyozza, hogy a kurd kérdés békés megoldása Törökország demokratikus jövője szempontjából is szükséges, és csak az összes érintett fél és demokratikus erő bevonásával érhető el; kéri a tárgyalások újrafelvételét a kurd probléma átfogó és fenntartható megoldása érdekében; felkéri a tagállamokat, hogy hajtsák végre azokat a jogszabályokat, amelyek tiltják a terrorista szervezetek uniós jegyzékben szereplő szervezetek jeleit és szimbólumait; |
| --- | --- |

26.

| 27. | helyteleníti a török kormány azon határozatát, hogy megakadályozza, hogy a német parlamenti képviselők meglátogassák a német hadsereg Incirlikben állomásozó csapatait, ami azt jelenti, hogy át kell helyezni őket egy olyan országba, amely nem tagja a NATO-nak, súlyosan visszavetve a NATO szövetségesei közötti hatékony együttműködést a terrorizmus elleni harcban; |
| --- | --- |

27.

| 28. | elismerését fejezi ki a török kormány és a helyi nem kormányzati szervezetek elkötelezettségéért, valamint az emberek befogadókészségéért, minthogy kb. 3 millió menekültet fogadnak be; tudomásul veszi a migrációról szóló EU–Törökország nyilatkozatot, és szorgalmazza, hogy a Törökországban tartózkodó legkiszolgáltatottabb menekültek esetében a tagállamok kezdeményezzék az önkéntes áttelepítési programot; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a menekültekbe és az őket befogadó törökországi közösségekbe való hosszú távú beruházást, valamint a pénzösszegek megfelelő elköltését; bátorítja a török kormányt, hogy valamennyi szír menekültnek adjon munkavállalási engedélyt, biztosítsa számukra az egészségügyi ellátáshoz, a szír gyermekek számára pedig az oktatáshoz való hozzáférést; felszólítja Ankarát, hogy továbbra is tartsa magát az Égei-tenger ellenőrzését célzó összehangolt erőfeszítésekhez, fokozza a migránscsempészet elleni küzdelemre tett erőfeszítéseit, valamint maradéktalanul és hatékonyan hajtsa végre az EU és Törökország közötti visszafogadási megállapodást, illetve a Bulgáriával és Görögországgal kötött kétoldalú visszafogadási egyezményeket; |
| --- | --- |

28.

| 29. | határozottan elítéli Erdoğan elnök azon kijelentéseit, amelyekben egyes uniós vezetőket „náci módszerekkel” vádolt, és polgáraikat „náciknak” nevezte; arra figyelmeztet, hogy az ilyen megalapozatlan kijelentések folytatása aláássa Törökország mint politikai partner hitelességét, belső konfliktusainak exportálása pedig veszélyt jelent a társadalmon belüli békés együttélésre nézve a jelentős török származású közösséggel rendelkező uniós tagállamban; hangsúlyozza, hogy a török kormánynak tartózkodnia kell attól a rendszerszintű törekvéstől, hogy saját céljaira próbálja mozgósítani a tagállamokban élő török diaszpórát; aggodalommal veszi tudomásul az arról szóló jelentéseket, hogy állítólag nyomást gyakorolnak a tagállamokban élő török diaszpóra tagjaira, és elítéli a külföldön élő, kettős állampolgárságú polgárok török hatóságok általi megfigyelését; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nagyszámú útlevelet bevontak, és így embereket hontalanná tettek, ezzel megsértve a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954. évi egyezményt, valamint a hontalanság eseteinek csökkentéséről szóló 1961. évi ENSZ-egyezményt, továbbá hogy beszámolók szerint török konzulátusok számos polgártól megtagadták szolgáltatásaikat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | emlékeztet a jószomszédi kapcsolatok fenntartásának fontosságára; ezzel összefüggésben felhívja Törökországot, hogy – az ENSZ Alapokmányának rendelkezéseivel és a nemzetközi joggal összhangban – fokozza a még nyitott kétoldalú kérdések megoldására irányuló erőfeszítéseit, ideértve a rendezetlen jogi kötelezettségeket, továbbá a szomszédos országokkal meglévő szárazföldi és tengeri határokkal, valamint légtérrel kapcsolatosan fennálló vitákat is; felszólítja a török kormányt, hogy írja alá és ratifikálja az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS); nyomatékosan felszólítja a török kormányt, hogy vessen véget a görög légtér és felségvizek sorozatos megsértésének, valamint hogy tartsa tiszteletben valamennyi szomszédja területi integritását és függetlenségét; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Nagy Török Nemzetgyűlés még nem vonta vissza a Görögország felé tett casus belli fenyegetést; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja Törökországot és Örményországot, hogy törekedjenek kapcsolataik normalizálására; hangsúlyozza, hogy a török–örmény határ megnyitása a kapcsolatok javulását eredményezheti, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködésre és a gazdasági integrációra; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a török kormányt, hogy halassza el az akkuyui atomerőmű megépítésére irányuló terveit; rámutat, hogy az atomerőmű építésére kijelölt helyszín egy súlyos földrengéseknek kitett régióban fekszik, így az atomerőmű nemcsak Törökország, hanem a földközi-tengeri térség számára is komoly fenyegetést jelent; ennek megfelelően kéri a török kormányt, hogy csatlakozzon az Espooi Egyezményhez, amelynek alapján a felek kötelesek értesíteni egymást és konzultálni egymással, amennyiben olyan jelentős projektet terveznek, amely valószínűleg országhatárokon átterjedő jelentős környezeti hatásokhoz vezet; ezért arra kéri a török kormányt, hogy az akkuyui atomerőmű létrehozására irányuló projekt minden további lépésébe vonja be a szomszédos országok, így Görögország és Ciprus kormányát, vagy legalább konzultáljon velük; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a ciprusi probléma rendezése kedvező hatással lenne az egész régióra, és mindenekelőtt a görög és török ciprusiak javát szolgálná; üdvözli a 2014. február 11-i közös nyilatkozatot, amely a helyzet rendezésének alapját képezheti, és elismerését fejezi ki a görög ciprusi és török ciprusi közösségek vezetőinek az újraegyesítési tárgyalásokon elért jelentős eredményekért; üdvözli, hogy a két vezető egy sor bizalomépítő intézkedésben állapodott meg, és nyomatékosan kéri valamennyi közösen elfogadott intézkedés végrehajtását; üdvözli a preferált térképek cseréjét, amire eddig nem volt példa, valamint a Ciprusról szóló, Genfben megrendezett első konferenciát, amely a kezességet vállaló államok és az Unió részvételével zajlott, továbbá támogatja annak folytatását a biztonságról és a garanciákról szóló fejezetre vonatkozó, kölcsönösen elfogadható megállapodás elérése érdekében; támogatja a tisztességes, átfogó és életképes rendezést támogatja, amely politikailag egyenlő két közösségből és két zónából álló föderáción alapul, amely egységes nemzetközi jogi személyiséggel, egységes szuverenitással és egységes állampolgársággal rendelkezik, ahol a két közösség politikailag egyenlő, összhangban az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataival, a nemzetközi joggal, az uniós vívmányokkal, tiszteletben tartva az Unió alapját képező elveket; üdvözli a felek fokozott elkötelezettségét a ciprusi probléma rendezésének megvalósítása mellett; elvárja, hogy Törökország tevékenyen támogassa a tárgyalások gyors és eredményes lezárását, és ismételten kijelenti, hogy Törökország átfogó rendezés iránti elkötelezettsége és az e rendezéshez való hozzájárulása továbbra is döntő jelentőségű; felszólít minden érintett felet, hogy tevékenyen támogassák a tárgyalási folyamatot, járuljanak hozzá annak pozitív eredményéhez és használják ki a jelenlegi helyzet nyújtotta egyedülálló lehetőséget; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy minden rendelkezésre álló erőforrást használjon fel annak érdekében, hogy teljes mértékben támogassa az újraegyesítési folyamat sikeres lezárását; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ismételten felhívja Törökországot, hogy haladéktalanul kezdje meg csapatainak kivonását Ciprusról, adja át Famagusta lezárt körzetét az ENSZ-nek az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1984. évi 550. számú határozatának megfelelően, továbbá tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely a jogellenes telepekkel kapcsolatos politikája révén megbontja a sziget demográfiai egyensúlyát; megjegyzi, hogy a rendezésről szóló megállapodás hatálybalépésének idejére jól elő kell készíteni a jövőbeli ciprusi török tagállamban az uniós vívmányok végrehajtását; elismeri e tekintetben, hogy az uniós integráció előkészítéséért felelős, két közösségen alapuló eseti bizottságnak kell folytatnia munkáját; kötelezettséget vállal arra, hogy fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy bevonja a ciprusi török közösséget teljes uniós integrációjuk előkészítésébe, és erre kéri a Bizottságot is; elismerését fejezi ki az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság (CMP) mind a török ciprusi, mind a görög ciprusi eltűnt személyek felkutatására irányuló tevékenysége tekintetében, és elégedettségének ad hangot amiatt, hogy biztosították a fokozott hozzáférést valamennyi érintett helyszínhez, a katonai területeket is beleértve; felszólítja Törökországot, hogy a katonai irattáraiból származó információk átadásával segítse a CMP-t; kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a CMP által végzett munkára, és ezzel kapcsolatban üdvözli, hogy az Európai Parlament az eltűnt személyekkel foglalkozó állandó előadót jelölt ki; |
| --- | --- |

34.

| 35. | elismeri a Ciprusi Köztársaság azon jogát, hogy kétoldalú megállapodásokat kössön kizárólagos gazdasági övezetére vonatkozóan; ismételten felszólítja Törökországot, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben valamennyi tagállam szuverén jogait, beleértve a természeti erőforrások az uniós vívmányokkal és a nemzetközi joggal összhangban való feltárásához és kiaknázásához kapcsolódó jogot; nyomatékosan felszólítja Törökországot, hogy vegyen részt a jogviták békés rendezésében, és tartózkodjon minden olyan fenyegetéstől vagy fellépéstől, amely a jószomszédi kapcsolatokra hátrányos hatást gyakorolhat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | határozottan úgy véli, hogy csak hiteles politikai megoldással biztosítható Szíria stabilitása, valamint az ISIS/Dáis és más, az ENSZ által jegyzékbe vett terrorszervezetek feletti végleges győzelem elérése; ismételten megerősíti az ENSZ által vezetett genfi folyamat elsőbbségét; elismeri az asztanai tárgyalásokon az ellenségeskedés teljes megszüntetésére tett erőfeszítéseket, valamint a tűzszünet nyomon követésére és maradéktalan betartására vonatkozó háromoldalú mechanizmus létrehozását; nyomatékosan kéri, hogy minden kezességet vállaló állam, köztük Törökország is tegyen eleget kötelezettségvállalásainak a tűzszünet maradéktalan betartásának biztosítása tekintetében, valamint hogy érjenek el előrelépést az egész országra kiterjedő, teljes és akadálytalan humanitárius hozzáférés biztosítása, az ostromok beszüntetése és valamennyi önkényesen fogva tartott személy, köztük a nők és gyerekek szabadon bocsátása terén, összhangban a 2268. számú ENSZ BT-határozattal; ismételten felszólítja Törökországot, hogy tartsa tiszteletben valamennyi szomszédja szuverenitását és területi integritását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kéri ezen állásfoglalás török nyelvre történő lefordítását; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0450.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0423.

(3)  HL C 285., 2016.8.5., 11. o.

(4)  HL C 328., 2016.9.6., 2. o.

(5)  HL L 51., 2008.2.26., 4. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/137 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/137

---

P8_TA(2017)0308

A Nobel-békedíjas Liu Hsziao-po és Li Ming-cse ügye

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a Nobel-békedíjas Liu Hsziao-po és Li Ming-cse ügyéről (2017/2754(RSP))

(2018/C 334/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a kínai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az emberi jogok Kínában történő megsértéséről, különösen Liu Hsziao-po ügyéről szóló 2010. január 21-i (1), az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló 2013. március 14-i (2), valamint „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. március 12-i (3) állásfoglalására; |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az emberi jogok Kínában történő megsértéséről, különösen Liu Hsziao-po ügyéről szóló 2010. január 21-i (1), az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló 2013. március 14-i (2), valamint „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2015. március 12-i (3) állásfoglalására;

| — | tekintettel Federica Mogherininek, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének Liu Hsziao-po helyzetéről szóló 2017. június 30-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherininek, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének Liu Hsziao-po helyzetéről szóló 2017. június 30-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU–Kína emberi jogi párbeszéd 2017. június 22-én és 23-án Brüsszelben tartott 35. fordulójára és az Emberi Jogi Albizottság (DROI) elnökének a párbeszéd alkalmából tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Kína emberi jogi párbeszéd 2017. június 22-én és 23-án Brüsszelben tartott 35. fordulójára és az Emberi Jogi Albizottság (DROI) elnökének a párbeszéd alkalmából tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2017. június 1–2-án Brüsszelben tartott EU-Kína csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. június 1–2-án Brüsszelben tartott EU-Kína csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 34. ülésén, 2017. március 14-én tett EU-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 34. ülésén, 2017. március 14-én tett EU-nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) által 2016. december 9-én, az emberi jogok világnapján tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) által 2016. december 9-én, az emberi jogok világnapján tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2003-ban indított EU–Kína stratégiai partnerségre és az Európai Bizottságnak és az EKSZ-nek Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, „A Kínára vonatkozó új uniós stratégia elemei” című, 2016. június 22-i közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003-ban indított EU–Kína stratégiai partnerségre és az Európai Bizottságnak és az EKSZ-nek Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, „A Kínára vonatkozó új uniós stratégia elemei” című, 2016. június 22-i közös közleményére,

| — | tekintettel a „Charta 08” elnevezésű, több mint 350 kínai politikai aktivista, akadémikus és emberi jogi jogvédő által aláírt, szociális, igazságügyi és kormányzati reformokat sürgető, 2008. december 10-én, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata elfogadásának 60. évfordulójával egy időben közzétett kiáltványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Charta 08” elnevezésű, több mint 350 kínai politikai aktivista, akadémikus és emberi jogi jogvédő által aláírt, szociális, igazságügyi és kormányzati reformokat sürgető, 2008. december 10-én, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata elfogadásának 60. évfordulójával egy időben közzétett kiáltványra,

| — | tekintettel a 1966. december 16-án kelt Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 1966. december 16-án kelt Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Liu Hsziao-pót, a tekintélyes kínai írót és emberi jogi aktivistát az elmúlt 30 év alatt négy alkalommal börtönözték be; mivel Liu Hsziao-pót 2009-ben 11 évre börtönbe zárták „az államhatalom felforgatására való felbujtás” miatt, miután részt vett a „Charta 08” nevű kiáltvány megírásában; mivel a Liu Hsziao-po elítélésében követett formális eljárások nem tették lehetővé, hogy a formális tárgyalások alatt ő maga vagy képviselője jelen legyen, és tucatnyi ország, köztük több tagállam diplomatáit nem engedték be a bíróságra a tárgyalás alatt; |
| --- | --- |

A.

mivel Liu Hsziao-pót, a tekintélyes kínai írót és emberi jogi aktivistát az elmúlt 30 év alatt négy alkalommal börtönözték be; mivel Liu Hsziao-pót 2009-ben 11 évre börtönbe zárták „az államhatalom felforgatására való felbujtás” miatt, miután részt vett a „Charta 08” nevű kiáltvány megírásában; mivel a Liu Hsziao-po elítélésében követett formális eljárások nem tették lehetővé, hogy a formális tárgyalások alatt ő maga vagy képviselője jelen legyen, és tucatnyi ország, köztük több tagállam diplomatáit nem engedték be a bíróságra a tárgyalás alatt;

| B. | mivel Liu Hsziao-po felesége, Liu Hszia – bár soha nem vádolták meg bűncselekménnyel – azóta házi őrizetben van, hogy férje 2010-ben megkapta a Nobel-békedíjat, és azóta a szűk családon és néhány baráton kívül szinte minden emberi kapcsolatot meg kellett szakítania, |
| --- | --- |

B.

mivel Liu Hsziao-po felesége, Liu Hszia – bár soha nem vádolták meg bűncselekménnyel – azóta házi őrizetben van, hogy férje 2010-ben megkapta a Nobel-békedíjat, és azóta a szűk családon és néhány baráton kívül szinte minden emberi kapcsolatot meg kellett szakítania,

| C. | mivel 2010. október 8-án a Nobel-díj Bizottság Liu Hsziao-pónak ítélte a Nobel-békedíjat „a Kínában az alapvető emberi jogokért folytatott hosszú és erőszakmentes küzdelmének” elismeréseként; |
| --- | --- |

C.

mivel 2010. október 8-án a Nobel-díj Bizottság Liu Hsziao-pónak ítélte a Nobel-békedíjat „a Kínában az alapvető emberi jogokért folytatott hosszú és erőszakmentes küzdelmének” elismeréseként;

| D. | mivel Liu Hsziao-pót a közelmúltban a Kína északkeleti Liaoning tartományában lévő börtönből egy Shenyang tartományi fővárosban lévő kórházba szállították, ahol súlyos egészségügyi problémák miatt kezelik, miután késői stádiumú májrákkal diagnosztizálták; |
| --- | --- |

D.

mivel Liu Hsziao-pót a közelmúltban a Kína északkeleti Liaoning tartományában lévő börtönből egy Shenyang tartományi fővárosban lévő kórházba szállították, ahol súlyos egészségügyi problémák miatt kezelik, miután késői stádiumú májrákkal diagnosztizálták;

| E. | mivel a kínai hatóságok elutasították Liu Hsziao-po és felesége az irányú kérelmét, hogy Kínán kívül kapjon orvosi kezelést, vagy hazaköltözhessen a pekingi otthonába; |
| --- | --- |

E.

mivel a kínai hatóságok elutasították Liu Hsziao-po és felesége az irányú kérelmét, hogy Kínán kívül kapjon orvosi kezelést, vagy hazaköltözhessen a pekingi otthonába;

| F. | mivel 2017. június 29-én 154 Nobel-díjas közös levelet írt a Kínai Népköztársaság elnökének, sürgetve a kínai kormányt, hogy engedélyezze Liu Hsziao-po és felesége számára, hogy orvosi kezelés céljából külföldre utazzanak; |
| --- | --- |

F.

mivel 2017. június 29-én 154 Nobel-díjas közös levelet írt a Kínai Népköztársaság elnökének, sürgetve a kínai kormányt, hogy engedélyezze Liu Hsziao-po és felesége számára, hogy orvosi kezelés céljából külföldre utazzanak;

| G. | mivel Li Ming-cse, a közösségi médián keresztül kifejtett emberi jogi jogvédő tevékenységéről ismert jelentős tajvani demokráciapárti aktivista 2017. március 19-én eltűnt, miután Makaóról a kínai Kuangtung tartományban lévő Zhuhaiba kelt át; mivel Kína Tajvani Ügyek Hivatala egy sajtótájékoztatón megerősítette, hogy az illetékes hatóságok letartóztatták Lít, és „a nemzetbiztonságra fenyegetést jelentő tevékenységekben való részvétel” vádjával vizsgálat alá helyezték; |
| --- | --- |

G.

mivel Li Ming-cse, a közösségi médián keresztül kifejtett emberi jogi jogvédő tevékenységéről ismert jelentős tajvani demokráciapárti aktivista 2017. március 19-én eltűnt, miután Makaóról a kínai Kuangtung tartományban lévő Zhuhaiba kelt át; mivel Kína Tajvani Ügyek Hivatala egy sajtótájékoztatón megerősítette, hogy az illetékes hatóságok letartóztatták Lít, és „a nemzetbiztonságra fenyegetést jelentő tevékenységekben való részvétel” vádjával vizsgálat alá helyezték;

| H. | mivel a kínai hatóságok nem tudtak hitelt érdemlő bizonyítékot felmutatni a Li Ming-cse elleni súlyos vádakra; mivel Li letartóztatására egy olyan időszak alatt került sor, amikor a szoros két oldala közötti kapcsolatok súlyosbodnak; mivel Li gyakran adott át információkat a kínai barátainak a tajvani demokratikus politikai kultúráról a kínai kormány által valószínűleg megfigyelt online platformokon keresztül; |
| --- | --- |

H.

mivel a kínai hatóságok nem tudtak hitelt érdemlő bizonyítékot felmutatni a Li Ming-cse elleni súlyos vádakra; mivel Li letartóztatására egy olyan időszak alatt került sor, amikor a szoros két oldala közötti kapcsolatok súlyosbodnak; mivel Li gyakran adott át információkat a kínai barátainak a tajvani demokratikus politikai kultúráról a kínai kormány által valószínűleg megfigyelt online platformokon keresztül;

| I. | mivel Kína az elmúlt néhány évben előrelépést mutatott a gazdasági és szociális jogok érvényesítése, az emberek megélhetéshez való jogának előtérbe helyezése tekintetében, miközben 2013 óta az emberi jogi helyzet rosszabbodott Kínában, a kormány erőszakosabban lép fel a békés ellenállással, a jogállamisággal, a véleménynyilvánítás szabadságával és a vallásszabadsággal szemben, mint ahogy az Peter Shao Zhumin püspök közelmúltbeli ügyében történt, akit 2017. május 18-án erővel vittek el a Wenzhouban lévő egyházmegyéjéből; |
| --- | --- |

I.

mivel Kína az elmúlt néhány évben előrelépést mutatott a gazdasági és szociális jogok érvényesítése, az emberek megélhetéshez való jogának előtérbe helyezése tekintetében, miközben 2013 óta az emberi jogi helyzet rosszabbodott Kínában, a kormány erőszakosabban lép fel a békés ellenállással, a jogállamisággal, a véleménynyilvánítás szabadságával és a vallásszabadsággal szemben, mint ahogy az Peter Shao Zhumin püspök közelmúltbeli ügyében történt, akit 2017. május 18-án erővel vittek el a Wenzhouban lévő egyházmegyéjéből;

| J. | mivel a kínai kormány új törvényeket fogadott el, nevezetesen az állambiztonsági törvényt, a terrorelhárítási törvényt, a kiberbiztonsági törvényt és a külföldi nem kormányzati szervezetek irányításáról szóló törvényt, amelyeket a kormányt érintő nyilvános aktivista és békés kritikai tevékenységekben részt vevő személyek állambiztonsági veszélyforrásként megvádolására, valamint a cenzúra, az egyének és közösségi csoportok megfigyelésének és ellenőrzésének megerősítésére, illetve az egyének emberi jogokért és a jogállamiságért kampányolásától való eltántorítására használtak fel; |
| --- | --- |

J.

mivel a kínai kormány új törvényeket fogadott el, nevezetesen az állambiztonsági törvényt, a terrorelhárítási törvényt, a kiberbiztonsági törvényt és a külföldi nem kormányzati szervezetek irányításáról szóló törvényt, amelyeket a kormányt érintő nyilvános aktivista és békés kritikai tevékenységekben részt vevő személyek állambiztonsági veszélyforrásként megvádolására, valamint a cenzúra, az egyének és közösségi csoportok megfigyelésének és ellenőrzésének megerősítésére, illetve az egyének emberi jogokért és a jogállamiságért kampányolásától való eltántorítására használtak fel;

| K. | mivel a múlt hónapban a görög kormány nem támogatta a kínai aktivistákra és disszidensekre mért csapást kritizáló EU-nyilatkozatot, amelyet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. június 15-i genfi ülésén nyújtottak volna be; mivel most fordult elő először, hogy az Uniónak nem sikerült az ENSZ egy vezető testülete előtt ilyen nyilatkozatot tennie; |
| --- | --- |

K.

mivel a múlt hónapban a görög kormány nem támogatta a kínai aktivistákra és disszidensekre mért csapást kritizáló EU-nyilatkozatot, amelyet az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. június 15-i genfi ülésén nyújtottak volna be; mivel most fordult elő először, hogy az Uniónak nem sikerült az ENSZ egy vezető testülete előtt ilyen nyilatkozatot tennie;

| L. | mivel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása és tiszteletben tartása az EU és Kína között régóta fennálló kapcsolat középpontjában kell hogy maradjon, összhangban az EU-nak ezen értékek külső fellépései során való fenntartására irányuló kötelezettségvállalásával, továbbá Kína kifejezett szándékával, hogy saját fejlesztési és nemzetközi együttműködésében ugyanezeket az értékeket érvényesítse; |
| --- | --- |

L.

mivel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása és tiszteletben tartása az EU és Kína között régóta fennálló kapcsolat középpontjában kell hogy maradjon, összhangban az EU-nak ezen értékek külső fellépései során való fenntartására irányuló kötelezettségvállalásával, továbbá Kína kifejezett szándékával, hogy saját fejlesztési és nemzetközi együttműködésében ugyanezeket az értékeket érvényesítse;

| 1. | felhívja a kínai kormányt, hogy azonnal és feltétel nélkül engedje szabadon a 2010. évi Nobel-békedíjas Liu Hsziao-pót, valamint feleségét, Liu Hsziát a házi őrizetből, és tegye lehetővé számukra, hogy a kívánságuknak megfelelő helyen vegyenek igénybe orvosi kezelést; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti a kínai hatóságokat, hogy korlátlan hozzáférést biztosítsanak Liu Hsziao-po számára a család, a barátok és a jogi képviselet felé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a kínai hatóságokat Li Ming-cse azonnali szabadon engedésére, mivel nem kapcsolható hitelt érdemlő bizonyíték az esetéhez, emellett tegyenek közzé információt a pontos tartózkodási helyéről, és mindeközben biztosítsák, hogy Li Ming-cse ne részesüljön kínzásban és rossz bánásmódban, és hozzáférése legyen a családjához, egy általa választott ügyvédhez és megfelelő orvosi ellátáshoz; |
| --- | --- |

3.

| 4. | továbbra is komolyan aggódik a kínai kormánynak a civil társadalmi szereplők, köztük emberi jogi jogvédők, aktivisták és ügyvédek elhallgattatására irányuló erőfeszítései miatt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet annak fontosságára, hogy az Unió a kínai hatóságokkal folytatott minden politikai és emberi jogi párbeszéd során szóba hozza az emberi jogok kínai megsértését, összhangban az Unió erős, egyértelmű és egységes hanggal való fellépés iránti elkötelezettségével Kínával szemben, ideértve a rendszeres és eredményorientáltabb emberi jogi párbeszédeket is; emlékeztet tovább arra, hogy a folytatódó reformfolyamata és a növekvő globális szerepvállalása tekintetében Kína a nemzetközi emberi jogi keretben való részvételt választotta akkor, amikor nemzetközi emberi jogi szerződések sorát írta alá; felhív ezért a Kínával való párbeszéd folytatására, hogy Kína meg tudjon felelni e kötelezettségvállalásoknak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ösztönzi Kínát, hogy ratifikálja a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálja, hogy az Unió nem tudott nyilatkozatot tenni a kínai emberi jogi helyzetről az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. júniusi genfi ülésén; felhívja az összes uniós tagállamot határozott, értékeken alapuló megközelítés elfogadására Kínával kapcsolatban, és azt várja, hogy a tagállamok nem fognak egyoldalú kezdeményezéseket vagy olyan lépéseket tenni, amelyek alááshatják az uniós fellépés egységességét, hatékonyságát és következetességét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a Kínai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL C 305. E, 2010.11.11., 9. o.

(2)  HL C 36., 2016.1.29., 126. o.

(3)  HL C 316., 2016.8.30., 141. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/140 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/140

---

P8_TA(2017)0309

Eritrea, nevezetesen Abune Antonios és Dawit Isaac ügye

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása Eritreáról, nevezetesen Abune Antonios és Dawit Isaak ügyéről (2017/2755(RSP))

(2018/C 334/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Eritreáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Dawit Isaak ügye kapcsán Eritreáról szóló, 2011. szeptember 15-i (1) és az eritreai helyzetről szóló, 2016. március 10-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eritreáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Dawit Isaak ügye kapcsán Eritreáról szóló, 2011. szeptember 15-i (1) és az eritreai helyzetről szóló, 2016. március 10-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2017. június 23-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának 2017. június 23-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadója által az Emberi Jogi Tanács 35. ülésén, 2017. június 14-én tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadója által az Emberi Jogi Tanács 35. ülésén, 2017. június 14-én tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó vizsgálóbizottságának 2016. június 8-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó vizsgálóbizottságának 2016. június 8-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1751 (1992), 1882 (2009), 1907 (2009), 2023 (2011), 2244 (2015) és 2317 (2016) sz. határozataira, melyek 2017. november 15-ig meghosszabbították az Eritreával szembeni fegyverembargót, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1751 (1992), 1882 (2009), 1907 (2009), 2023 (2011), 2244 (2015) és 2317 (2016) sz. határozataira, melyek 2017. november 15-ig meghosszabbították az Eritreával szembeni fegyverembargót,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az „Új lendület az Afrika–EU partnerség számára” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2017. május 4-i közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az „Új lendület az Afrika–EU partnerség számára” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 2017. május 4-i közös közleményre,

| — | tekintettel a 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált, Eritrea által is aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált, Eritrea által is aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás),

| — | tekintettel az Eritreával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, a 2010. július 26-i 2010/414/KKBP (3) és a 2012. október 15-i 2012/632/KKBP tanácsi határozattal (4) módosított, 2010. március 1-jei 2010/127/KKBP (5) tanácsi határozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eritreával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, a 2010. július 26-i 2010/414/KKBP (3) és a 2012. október 15-i 2012/632/KKBP tanácsi határozattal (4) módosított, 2010. március 1-jei 2010/127/KKBP (5) tanácsi határozatra;

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságához Dawit Isaak és más politikai foglyok nevében benyújtott 428/12 (2012) sz. keresetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságához Dawit Isaak és más politikai foglyok nevében benyújtott 428/12 (2012) sz. keresetre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottsága 60. ülésén, 2017. május 22-én tett zárónyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottsága 60. ülésén, 2017. május 22-én tett zárónyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat által az Eritrea és az Európai Unió közötti partnerségről kiadott 2015. évi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat által az Eritrea és az Európai Unió közötti partnerségről kiadott 2015. évi jelentésre,

| — | tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alap keretében az Eritreával foglalkozó, 2016. február 3-i nemzeti indikatív programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alap keretében az Eritreával foglalkozó, 2016. február 3-i nemzeti indikatív programra,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre,

| — | tekintettel az 1997-ben elfogadott eritreai alkotmányra, amely biztosítja a polgári szabadságjogokat, ideértve a vallásszabadságot is, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1997-ben elfogadott eritreai alkotmányra, amely biztosítja a polgári szabadságjogokat, ideértve a vallásszabadságot is,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai chartájára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Eritrea emberi jogi helyzete a legrosszabbak közé tartozik a világon, mindennapos az emberi jogok megsértése, és az elmúlt években nem volt tapasztalható javulás; mivel Eritrea kormánya széles körű kampányba kezdett a lakosság feletti ellenőrzés fenntartása és az alapvető szabadságjogok korlátozása céljából, azzal az ürüggyel, hogy az állam integritását kívánja megvédeni; |
| --- | --- |

A.

mivel Eritrea emberi jogi helyzete a legrosszabbak közé tartozik a világon, mindennapos az emberi jogok megsértése, és az elmúlt években nem volt tapasztalható javulás; mivel Eritrea kormánya széles körű kampányba kezdett a lakosság feletti ellenőrzés fenntartása és az alapvető szabadságjogok korlátozása céljából, azzal az ürüggyel, hogy az állam integritását kívánja megvédeni;

| B. | mivel az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó vizsgálóbizottsága szerint a bírósági eljárás nélküli kivégzések, a kínzás (ideértve a szexuális kínzást és a szexrabszolgaságot is), a rabszolgaságként alkalmazott sorkatonai szolgálat, a kényszermunka és a határon bevezetett, „ölési célzatú lövések” politikája emberiesség elleni bűncselekménynek minősülhetnek; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó vizsgálóbizottsága szerint a bírósági eljárás nélküli kivégzések, a kínzás (ideértve a szexuális kínzást és a szexrabszolgaságot is), a rabszolgaságként alkalmazott sorkatonai szolgálat, a kényszermunka és a határon bevezetett, „ölési célzatú lövések” politikája emberiesség elleni bűncselekménynek minősülhetnek;

| C. | mivel 2001 szeptemberében az eritreai hatóságok több tucat állampolgárt letartóztattak, akik támogattak egy demokratikus reformokat sürgető nyílt levelet; mivel a fogva tartottakat nem vádolták meg bűncselekménnyel vagy állították bíróság elé, és többségük a mai napig börtönben ül; mivel emberi jogi csoportok és nemzetközi megfigyelők széles körben tiltakoztak e helyzet ellen, és mivel ennek dacára jelentések szerint többen életüket vesztették a börtönben; mivel ugyanakkor 2016. június 20-án Eritrea külügyminisztere, Oszmán Szálih a fogva tartottakra mint politikai foglyokra utalt, kijelentve, hogy „valamennyien életben vannak”, és hogy akkor állítják bíróság elé őket, „amikor a kormány úgy dönt”; |
| --- | --- |

C.

mivel 2001 szeptemberében az eritreai hatóságok több tucat állampolgárt letartóztattak, akik támogattak egy demokratikus reformokat sürgető nyílt levelet; mivel a fogva tartottakat nem vádolták meg bűncselekménnyel vagy állították bíróság elé, és többségük a mai napig börtönben ül; mivel emberi jogi csoportok és nemzetközi megfigyelők széles körben tiltakoztak e helyzet ellen, és mivel ennek dacára jelentések szerint többen életüket vesztették a börtönben; mivel ugyanakkor 2016. június 20-án Eritrea külügyminisztere, Oszmán Szálih a fogva tartottakra mint politikai foglyokra utalt, kijelentve, hogy „valamennyien életben vannak”, és hogy akkor állítják bíróság elé őket, „amikor a kormány úgy dönt”;

| D. | mivel Dawit Isaak eritreai-svéd kettős állampolgárt 2001. szeptember 23-án letartóztatták, miután az eritreai kormány törvénytelenné nyilvánította a magánkézben lévő médiát; mivel utoljára 2005-ben hallottak felőle; mivel Dawit Isaak bebörtönzése az eritreai sajtószabadságért folytatott küzdelem nemzetközi szimbólumává vált, és nemrégiben egy médiaszakértőkből álló független nemzetközi zsűri neki ítélte a 2017. évi UNESCO-Guillermo Cano Sajtószabadság Világdíjat, elismerve bátorságát, ellenállását és a véleménynyilvánítás szabadsága iránti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

D.

mivel Dawit Isaak eritreai-svéd kettős állampolgárt 2001. szeptember 23-án letartóztatták, miután az eritreai kormány törvénytelenné nyilvánította a magánkézben lévő médiát; mivel utoljára 2005-ben hallottak felőle; mivel Dawit Isaak bebörtönzése az eritreai sajtószabadságért folytatott küzdelem nemzetközi szimbólumává vált, és nemrégiben egy médiaszakértőkből álló független nemzetközi zsűri neki ítélte a 2017. évi UNESCO-Guillermo Cano Sajtószabadság Világdíjat, elismerve bátorságát, ellenállását és a véleménynyilvánítás szabadsága iránti elkötelezettségét;

| E. | mivel Dawit Isaak családját elviselhetetlen fájdalom és bizonytalanság gyötri Isaak eltűnése óta, mivel keveset tudnak szerettük hogylétéről, tartózkodási helyéről és jövőjéről; |
| --- | --- |

E.

mivel Dawit Isaak családját elviselhetetlen fájdalom és bizonytalanság gyötri Isaak eltűnése óta, mivel keveset tudnak szerettük hogylétéről, tartózkodási helyéről és jövőjéről;

| F. | mivel a 2001. szeptemberi leszámolás alkalmával letartóztattak 11 politikust – akik valamennyien a hatalmon lévő Népfront a Demokráciáért és az Igazságért (PFDJ) párt központi bizottságának egykori tagjai, úgymint Petrosz Szolomon korábbi külügyminiszter –, miután a kormánynak és Isaias Afwerki elnöknek címzett nyílt levelet tettek közzé, reformot és „demokratikus párbeszédet” sürgetve; mivel a következő héten 10 újságírót tartóztattak le, köztük Isaakot; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2001. szeptemberi leszámolás alkalmával letartóztattak 11 politikust – akik valamennyien a hatalmon lévő Népfront a Demokráciáért és az Igazságért (PFDJ) párt központi bizottságának egykori tagjai, úgymint Petrosz Szolomon korábbi külügyminiszter –, miután a kormánynak és Isaias Afwerki elnöknek címzett nyílt levelet tettek közzé, reformot és „demokratikus párbeszédet” sürgetve; mivel a következő héten 10 újságírót tartóztattak le, köztük Isaakot;

| G. | mivel nagyszámú eritreait tartóztatnak le tarthatatlan indokokkal, például azért, mert független nézeteket hangoztatnak, vagy kifejezett indoklás nélkül, és meghatározatlan ideig tartják őket őrizetben; mivel az őrizetbe vett személyeket – köztük gyermekeket – rendkívül rossz körülmények között tartják fogva, ami egyes esetekben kínzásnak és az orvosi ellátás megtagadásának minősül; mivel a nemzetközi szervezetek számára – az Aszmarában található földfeletti börtön kivételével – nem tették lehetővé, hogy bejussanak a börtönlétesítményekbe; |
| --- | --- |

G.

mivel nagyszámú eritreait tartóztatnak le tarthatatlan indokokkal, például azért, mert független nézeteket hangoztatnak, vagy kifejezett indoklás nélkül, és meghatározatlan ideig tartják őket őrizetben; mivel az őrizetbe vett személyeket – köztük gyermekeket – rendkívül rossz körülmények között tartják fogva, ami egyes esetekben kínzásnak és az orvosi ellátás megtagadásának minősül; mivel a nemzetközi szervezetek számára – az Aszmarában található földfeletti börtön kivételével – nem tették lehetővé, hogy bejussanak a börtönlétesítményekbe;

| H. | mivel csak négy vallást ismernek el: az eritreai ortodox egyházat, a katolikus egyházat, az evangélikus egyházat és az iszlámot; mivel az összes többi vallást tiltják, és követőiket és azok családtagjait letartóztatják és bebörtönzik; mivel 2016 óta megfigyelhető a vallásgyakorlók ellen irányuló zaklatás és erőszak újbóli erősödése; mivel a Christian Solidarity Worldwide (CSW) becslése szerint csak 2017 májusában 160 keresztényt börtönöztek be Eritreában; |
| --- | --- |

H.

mivel csak négy vallást ismernek el: az eritreai ortodox egyházat, a katolikus egyházat, az evangélikus egyházat és az iszlámot; mivel az összes többi vallást tiltják, és követőiket és azok családtagjait letartóztatják és bebörtönzik; mivel 2016 óta megfigyelhető a vallásgyakorlók ellen irányuló zaklatás és erőszak újbóli erősödése; mivel a Christian Solidarity Worldwide (CSW) becslése szerint csak 2017 májusában 160 keresztényt börtönöztek be Eritreában;

| I. | mivel az eritreai ortodox egyház – a nemzet legnagyobb vallási közössége – pátriárkáját, Abune Antoniost 2007 óta fogva tartják, mivel visszautasította 3 000 olyan hívő kiközösítését, akik szembeszegültek a kormánnyal; mivel azóta a tartózkodási helye ismeretlen, és megtagadják tőle az orvosi ellátást; |
| --- | --- |

I.

mivel az eritreai ortodox egyház – a nemzet legnagyobb vallási közössége – pátriárkáját, Abune Antoniost 2007 óta fogva tartják, mivel visszautasította 3 000 olyan hívő kiközösítését, akik szembeszegültek a kormánnyal; mivel azóta a tartózkodási helye ismeretlen, és megtagadják tőle az orvosi ellátást;

| J. | mivel Eritreában nincs független igazságszolgáltatás és a nemzetgyűlés; mivel a demokratikus intézmények hiánya az országban vákuumot teremtett a jó kormányzás és a jogállamiság tekintetében, ami az emberiesség elleni bűncselekmények büntetlenségét biztosító környezetet hozott létre; |
| --- | --- |

J.

mivel Eritreában nincs független igazságszolgáltatás és a nemzetgyűlés; mivel a demokratikus intézmények hiánya az országban vákuumot teremtett a jó kormányzás és a jogállamiság tekintetében, ami az emberiesség elleni bűncselekmények büntetlenségét biztosító környezetet hozott létre;

| K. | mivel csak egy törvényes politikai párt van, a Népi Front a Demokráciáért és Igazságért Párt (PFDJ); mivel minden más politikai pártot betiltottak; mivel a Freedom House szerint a gyakorlatban a PFDJ-n és a katonaságon kívül más politikai jelentőségű intézmény nincs Eritreában, és mindkettő az elnök szigorú ellenőrzése alatt áll; |
| --- | --- |

K.

mivel csak egy törvényes politikai párt van, a Népi Front a Demokráciáért és Igazságért Párt (PFDJ); mivel minden más politikai pártot betiltottak; mivel a Freedom House szerint a gyakorlatban a PFDJ-n és a katonaságon kívül más politikai jelentőségű intézmény nincs Eritreában, és mindkettő az elnök szigorú ellenőrzése alatt áll;

| L. | mivel Eritreában nem létezik sajtószabadság tekintettel arra, hogy a független médiát betiltották, és a Riporterek Határok Nélkül sajtószabadságra vonatkozó globális indexe szerint Eritrea a 170–180 értékelt ország rangsorában nyolcadik éve az utolsó helyet foglalja el; |
| --- | --- |

L.

mivel Eritreában nem létezik sajtószabadság tekintettel arra, hogy a független médiát betiltották, és a Riporterek Határok Nélkül sajtószabadságra vonatkozó globális indexe szerint Eritrea a 170–180 értékelt ország rangsorában nyolcadik éve az utolsó helyet foglalja el;

| M. | mivel az 1997-re tervezett elnökválasztást és parlamenti választásokat soha nem tartották meg, és mivel az ugyanebben az évben ratifikált alkotmányt soha nem alkalmazták; mivel Eritreában 24 éve nem tartottak országos választásokat, és lényegében nincs független igazságszolgáltatás, működő nemzetgyűlés és civil társadalom; |
| --- | --- |

M.

mivel az 1997-re tervezett elnökválasztást és parlamenti választásokat soha nem tartották meg, és mivel az ugyanebben az évben ratifikált alkotmányt soha nem alkalmazták; mivel Eritreában 24 éve nem tartottak országos választásokat, és lényegében nincs független igazságszolgáltatás, működő nemzetgyűlés és civil társadalom;

| N. | mivel Eritrea a 2016-os humán fejlettségi mutató alapján 188 ország közül a 179. helyen áll az UNDP emberiség fejlődésről szóló 2016. évi jelentése szerint; |
| --- | --- |

N.

mivel Eritrea a 2016-os humán fejlettségi mutató alapján 188 ország közül a 179. helyen áll az UNDP emberiség fejlődésről szóló 2016. évi jelentése szerint;

| O. | mivel 2016-ban a hazájukból menekülő eritreaiak alkották az Európába vezető veszélyes utazást megkockáztató negyedik legnagyobb számú csoportot (a szírek, irakiak és afgánok után), akik kegyetlen embercsempészek kezei közé kerülve megpróbálják a veszélyes földközi-tengeri átkelést; mivel ezért az eritreai helyzet közvetlenül érinti Európát, mivel ha az országban tiszteletben tartanák és támogatnák az emberi jogokat, és az emberek félelem nélkül élhetnének, akkor az eritreaiak visszatérhetnének hazájukba; |
| --- | --- |

O.

mivel 2016-ban a hazájukból menekülő eritreaiak alkották az Európába vezető veszélyes utazást megkockáztató negyedik legnagyobb számú csoportot (a szírek, irakiak és afgánok után), akik kegyetlen embercsempészek kezei közé kerülve megpróbálják a veszélyes földközi-tengeri átkelést; mivel ezért az eritreai helyzet közvetlenül érinti Európát, mivel ha az országban tiszteletben tartanák és támogatnák az emberi jogokat, és az emberek félelem nélkül élhetnének, akkor az eritreaiak visszatérhetnének hazájukba;

| P. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) szerint több mint 400 000 eritreai – a teljes népesség 9 %-a – menekült el az országból; mivel az UNHCR becslése szerint havonta körülbelül 5 000 eritreai hagyja el az országot, ami nagymértékben a nem szűnő súlyos emberi jogi jogsértéseknek tudható be; mivel 2015-ben az eritreai menedékjogi ügyek 69 %-ában megadták a menedékstátuszt az Unióban, míg a kérelmezők további 27 %-a kiegészítő védelmet kapott, ami jelzi az Eritreában tapasztalható üldöztetés súlyosságát; |
| --- | --- |

P.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) szerint több mint 400 000 eritreai – a teljes népesség 9 %-a – menekült el az országból; mivel az UNHCR becslése szerint havonta körülbelül 5 000 eritreai hagyja el az országot, ami nagymértékben a nem szűnő súlyos emberi jogi jogsértéseknek tudható be; mivel 2015-ben az eritreai menedékjogi ügyek 69 %-ában megadták a menedékstátuszt az Unióban, míg a kérelmezők további 27 %-a kiegészítő védelmet kapott, ami jelzi az Eritreában tapasztalható üldöztetés súlyosságát;

| Q. | mivel Eritrea támogatja a kartúmi folyamatot (az EU és az Afrikai Unió 2014. november 28-án azzal a céllal indított kezdeményezését, hogy kezeljék a migráció és az emberkereskedelem kérdését), amely magában foglalja konkrét projektek végrehajtását, ideértve a kapacitásépítést az igazságszolgáltatás és a tájékoztatás terén; |
| --- | --- |

Q.

mivel Eritrea támogatja a kartúmi folyamatot (az EU és az Afrikai Unió 2014. november 28-án azzal a céllal indított kezdeményezését, hogy kezeljék a migráció és az emberkereskedelem kérdését), amely magában foglalja konkrét projektek végrehajtását, ideértve a kapacitásépítést az igazságszolgáltatás és a tájékoztatás terén;

| R. | mivel sok fiatal elmenekült az országból az elnyomó kormányzat és a kötelező sorkatonai szolgálat elől, amely gyakran nagyon fiatal korban kezdődik, és az eritreaiak többsége meghatározatlan ideig van szolgálatban; mivel a sorkatonai szolgálatot teljesítők többsége olyan rabszolgahelyzetben marad, ahol ellenőrzés alatt tartják a munkáját, álláspályázatait és a családi élettel kapcsolatos lehetőségeit; mivel jelenleg becslések szerint 400 000 ember teljesít határozatlan idejű kényszerített katonai szolgálatot, és köztük sokan kényszermunkát végeznek, amiért kevés vagy semmilyen fizetést sem kapnak; mivel a női sorkatonák háztartási kényszerszolgaságnak és szexuális erőszaknak vannak kitéve; |
| --- | --- |

R.

mivel sok fiatal elmenekült az országból az elnyomó kormányzat és a kötelező sorkatonai szolgálat elől, amely gyakran nagyon fiatal korban kezdődik, és az eritreaiak többsége meghatározatlan ideig van szolgálatban; mivel a sorkatonai szolgálatot teljesítők többsége olyan rabszolgahelyzetben marad, ahol ellenőrzés alatt tartják a munkáját, álláspályázatait és a családi élettel kapcsolatos lehetőségeit; mivel jelenleg becslések szerint 400 000 ember teljesít határozatlan idejű kényszerített katonai szolgálatot, és köztük sokan kényszermunkát végeznek, amiért kevés vagy semmilyen fizetést sem kapnak; mivel a női sorkatonák háztartási kényszerszolgaságnak és szexuális erőszaknak vannak kitéve;

| S. | mivel az eritreai társadalom minden területén jelen van a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés és erőszak; mivel a nők a szexuális erőszak szélsőségesen magas kockázatának vannak kitéve nemcsak a hadseregben és a katonai kiképzőtáborokban, hanem tágabb értelemben a társadalomban is; mivel a becslések szerint Eritreában a lányok 89 %-a átesett a női nemi szervek megcsonkításával járó beavatkozáson; mivel 2007 márciusában a kormány ugyanakkor kihirdette, hogy bűncselekménynek nyilvánítja és tiltja a női nemi szervek megcsonkítását, valamint a fenti évben támogatta a beavatkozás visszaszorítását célzó oktatási programokat; |
| --- | --- |

S.

mivel az eritreai társadalom minden területén jelen van a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés és erőszak; mivel a nők a szexuális erőszak szélsőségesen magas kockázatának vannak kitéve nemcsak a hadseregben és a katonai kiképzőtáborokban, hanem tágabb értelemben a társadalomban is; mivel a becslések szerint Eritreában a lányok 89 %-a átesett a női nemi szervek megcsonkításával járó beavatkozáson; mivel 2007 márciusában a kormány ugyanakkor kihirdette, hogy bűncselekménynek nyilvánítja és tiltja a női nemi szervek megcsonkítását, valamint a fenti évben támogatta a beavatkozás visszaszorítását célzó oktatási programokat;

| T. | mivel a rezsim az eritreai diaszpórára is kiterjeszti totalitárius uralmát, az ott élőktől a szerzett bevételeikre kivetett 2 %-os adók kikényszerítése, utánuk való kémkedés és az Eritreában maradt családtagok célzott támadása révén; |
| --- | --- |

T.

mivel a rezsim az eritreai diaszpórára is kiterjeszti totalitárius uralmát, az ott élőktől a szerzett bevételeikre kivetett 2 %-os adók kikényszerítése, utánuk való kémkedés és az Eritreában maradt családtagok célzott támadása révén;

| U. | mivel az eritreai rezsim 2011 óta tagadja, hogy az országok éhínség fenyegeti; mivel idén Kelet-Afrikát különösen súlyos aszály sújtja, fokozva az eritreai helyzettel kapcsolatos aggodalmakat; mivel az UNICEF szerint 2017 januárjában 1,5 millió eritreait – köztük 15 000 alultápláltságban szenvedő gyermeket – érintett az élelmiszer-ellátás bizonytalansága; |
| --- | --- |

U.

mivel az eritreai rezsim 2011 óta tagadja, hogy az országok éhínség fenyegeti; mivel idén Kelet-Afrikát különösen súlyos aszály sújtja, fokozva az eritreai helyzettel kapcsolatos aggodalmakat; mivel az UNICEF szerint 2017 januárjában 1,5 millió eritreait – köztük 15 000 alultápláltságban szenvedő gyermeket – érintett az élelmiszer-ellátás bizonytalansága;

| V. | mivel az EU a fejlesztési segélyek és támogatások terén Eritrea fontos támogatója; mivel 2016 januárjában a Parlament határozott aggálya és ellenkezése ellenére az EU és Eritrea új nemzeti indikatív programot írt alá a 11. EFA keretében, amely 200 millió eurót biztosít; mivel a fellépéseknek a megújuló energiára, a kormányzásra és az államháztartási gazdálkodásra kell összpontosítaniuk, elsősorban az energiaágazatban; |
| --- | --- |

V.

mivel az EU a fejlesztési segélyek és támogatások terén Eritrea fontos támogatója; mivel 2016 januárjában a Parlament határozott aggálya és ellenkezése ellenére az EU és Eritrea új nemzeti indikatív programot írt alá a 11. EFA keretében, amely 200 millió eurót biztosít; mivel a fellépéseknek a megújuló energiára, a kormányzásra és az államháztartási gazdálkodásra kell összpontosítaniuk, elsősorban az energiaágazatban;

| 1. | a lehető leghatározottabban elítéli az emberi jogok Eritrea általi szisztematikus, széles körű és súlyos megsértését; felszólítja az eritreai kormányt, hogy vessen véget az ellenzéki személyek, az újságírók, a vallási vezetők és az ártatlan civilek fogva tartásának; követeli az Eritreában lelkiismereti okokból fogva tartottak, különösen Dawit Isaak és a 2001 szeptembere óta fogva tartott más újságírók, továbbá Abune Antonios haladéktalan és feltétel nélküli szabadon bocsátását; követeli, hogy az eritreai kormány adjon részletes tájékoztatást a szabadságuktól megfosztott személyek sorsáról és hollétéről; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának 2017. májusi határozatára, és követeli, hogy Eritrea haladéktalanul erősítse meg, hogy Dawit Isaak jól van, engedjék őt szabadon, tegyék lehetővé, hogy találkozzon családjával és jogi képviselőivel, továbbá biztosítsák számára a börtönben töltött évekért a szükséges kártérítést; felszólítja továbbá Eritreát arra is, hogy az Afrikai Bizottság határozatának megfelelően hagyjon fel a független média tiltásával; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy az Afrikai Bizottság határozatának be nem tartásával Eritrea továbbra is nyilvánvalóan semmibe veszi a nemzetközi normákat és az alapvető jogokat, beleértve többek között a tisztességes eljáráshoz való jogot, a kínzás tilalmát, a véleménynyilvánítás szabadságát, a családdal való kapcsolattartás jogát, és hogy minden országnak tiszteletben kell tartania az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartáját; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja az eritreai kormányt, hogy engedje szabadon Abune Antoniost, lehetővé téve számára, hogy ismét elfoglalja helyét pátriárkaként, és szüntesse be az országban a békés vallási tevékenységekbe való beavatkozást; emlékeztet arra, hogy a vallásszabadság alapvető jog, és határozottan elítéli a valláson alapuló erőszak vagy megkülönböztetés minden formáját; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri, hogy a vádlottak részesüljenek tisztességes tárgyalásban, szüntessék meg a kínzásokat és más megalázó bánásmódokat, így az élelmiszer-, a víz- és orvosi ellátás korlátozása tekintetében; emlékezteti az eritreai kormányt a kellő gondosságra vonatkozó kötelezettségére a bírósági eljárás nélküli kivégzések kivizsgálása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékezteti az eritreai kormányt, hogy sok intézkedése emberiesség elleni bűncselekménynek minősül, és hogy bár Eritrea nem részes fele a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának, a Római Statútum számos rendelkezése az Eritreára is kötelező nemzetközi szokásjogot tükrözi; hangsúlyozza, hogy támogatja az ENSZ vizsgálóbizottságának ajánlását és ez eritreai hatóságok által elkövetett feltételezett súlyos emberi jogi jogsértések és emberiesség elleni bűncselekmények kivizsgálását annak biztosítása érdekében, hogy megtörténjen minden bűnösnek talált személy felelősségre vonása; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teljes támogatását fejezi ki az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadójának munkája iránt; felszólítja az EU-t, hogy az ENSZ-szel és az Afrikai Unióval együttműködve szorosan kövessék nyomon az eritreai általános helyzetet, és tegyenek jelentést minden esetről, amikor megsértik az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | követeli, hogy Eritrea teljes körűen és haladéktalanul érvényesítse a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményt, valamint teljes körűen tegyen eleget a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányából és az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájából fakadó, mindkét esetben a kínzás tilalmát is magukban foglaló kötelezettségeinek; aggodalommal állapítja meg, hogy a kormányzati ellenőrzés erőteljesen korlátozza a köz- és magánszereplőket, köztük a vállalatokat is; megállapítja, hogy az államháztartási gazdálkodás hiánya – beleértve a nemzeti költségvetés hiányát – lehetetlenné teszi a költségvetés ellenőrzését; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja az eritreai kormányt, hogy az országban a demokrácia előmozdításának elsődleges eszközeként tegye lehetővé a más politikai pártok létrehozását, és kéri, hogy tegyék lehetővé az emberi jogi szervezetek számára, hogy az országban szabadon működjenek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy az EU Eritreával fennálló partnerségét a Cotonoui Megállapodás szabályozza, valamint hogy minden félnek tiszteletben kell tartania és végre kell hajtania a szóban forgó megállapodás feltételeit, különös tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartására; felhívja ezért az EU-t, hogy biztosítsa az általa nyújtott segélyek feltételrendszerhez kötöttségét, többek között azt, hogy Eritrea kormánya tartsa be a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit, valamint hogy a politikai foglyokat bocsássák szabadon, mielőtt Eritreának bármely további uniós segélyt folyósítanak; felhívja továbbá az EU-t, hogy minden lehetséges megállapodást és eszközt használjon fel annak biztosítása érdekében, hogy az eritreai kormány betartsa az alapvető szabadságok védelmére és garantálására vonatkozó kötelezettségeit, beleértve a Cotonoui Megállapodás 96. cikke szerinti konzultációk indításának megfontolását is; kéri az Eritreának juttatott, az EU-tól és tagállamoktól származó források részletes és átfogó értékelését; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elítéli, hogy Eritrea továbbra is jelentős uniós támogatásban részesül, különösen a 200 millió EUR értékű eritreai nemzeti indikatív program aláírását; felszólítja a Bizottságot, hogy a Parlamenttel együtt vizsgálja felül az ellenőrzési intézkedéseket, gondosan fontolja meg a Parlament által felvetett aggályokat és javaslatokat, és garantálja, hogy ezek eljutnak az EFA-bizottsághoz; úgy véli, hogy az EFA-bizottságnak figyelembe kellett volna vennie a Parlament azon korábbi ajánlásait, hogy ne fogadják el a nemzeti indikatív programot, hanem folytassanak további eszmecserét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az eritreai kormány ne részesüljön az elkülönített támogatásból, hanem azt szigorúan és átlátható módon az eritreai emberek fejlődésre, demokráciára, emberi jogokra, jó kormányzásra és biztonságra, valamint a szólás-, sajtó- és gyülekezési szabadságra vonatkozó igényeinek kielégítésére fordítsák; sürgeti az EU-t, hogy biztosítsa a közelmúltban jóváhagyott segélyek feltételhez kötött folyósítását, valamint garantálja azt, hogy a nemzeti indikatív program valóban támogassa Eritreát az energiapolitikai fordulat terén annak érdekében, hogy mindenki számára elérhető legyen az energia, még a jelenleg villamosenergia-ellátás nélküli vidéki területeken is; úgy véli továbbá, hogy a nemzeti indikatív program kormányzással kapcsolatos elemének elsősorban az ENSZ által készített időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésben megfogalmazott ajánlások végrehajtására kell összpontosítania; |
| --- | --- |

12.

| 13. | követeli, hogy a Bizottság kapjon egyértelmű garanciákat az eritreai kormánytól arra vonatkozóan, hogy végre fogja hajtani a demokratikus reformokat és biztosítani fogja az emberi jogok tiszteletben tartását, többek között az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékeléssel foglalkozó munkacsoport 18. ülésén megfogalmazott ajánlásainak végrehajtásával, melyeket 2014. február 7-én fogadott el; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a Tanácsot, hogy az ország rossz emberi jogi teljesítményére válaszként értékelje újra az EU és Eritrea kapcsolatát és az országnak nyújtott uniós fejlesztési segélyeket, valamint tegye közzé az elmúlt évek segélyprogramjainak kézzelfogható eredményeit; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy használják fel az összes rendelkezésre álló eszközt, különösen a Cotonoui Megállapodást annak biztosítására, hogy az eritreai hatóságok betartsák nemzetközi kötelezettségvállalásaikat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | határozottan hangsúlyozza, hogy Eritreának lehetővé kell tennie a nemzetközi és regionális emberi jogi szervezetek – többek között a különleges előadók – akadálytalan bejutását az országba, az esetleges előrelépés nyomon követése érdekében; kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tevékenyen támogassa az ENSZ eritreai emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadója megbízatásának meghosszabbítását; ösztönzi az eritreai kormányt, hogy sürgősen kezdjen reformokba, így lazítson az egypártrendszerű államon és adjon szabad utat a nemzetgyűlésnek, illetve a választásoknak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sürgeti az uniós tagállamokat, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2023 (2011) sz. határozatával összhangban tegyék meg a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a területükön élő eritreai állampolgárokra a „diaszpóraadó” ne legyen alkalmazható; emlékezteti az eritreai kormányt, hogy a nemzetközi emberi jogi normák biztosítják a saját ország elhagyásához való jogot; felszólítja a kormányt, hogy biztosítsa a szabad mozgást és vessen véget a külföldön élő eritreai polgárokat sújtó „diaszpóraadó” gyakorlatának; sürgeti a kormányt, hogy hagyjon fel a sorkatonai szolgálatot elkerülők, az Eritreából elmenekülni szándékozók és az eritreai kivándoroltakra az eritreai kormány által kivetett 2 %-os jövedelemadót meg nem fizetők családtagjait – mint „társtetteseket” – sújtó politikájával; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja az eritreai kormányt, hogy tartsa tiszteletben a katonai szolgálat időtartamát, tartózkodjon a polgárok kényszermunkára történő igénybevételétől, ne tegye többé lehetővé külföldi társaságok számára, hogy díjazás ellenében sorkatonákat dolgoztassanak, teremtse meg annak lehetőségét, hogy a hadseregben a szolgálatot lelkiismereti okból meg lehessen tagadni, és gondoskodjék a besorozottak védelméről; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékezteti Eritreát az ILO-egyezményekből következő kötelezettségeire, különös tekintettel a civil társadalmi szervezetek és a szakszervezetek jogára ahhoz, hogy megszerveződjenek, békésen tüntethessenek, részt vehessenek a közügyekben és küzdjenek a munkavállalói jogok javításáért; felhívja az eritreai kormányt, hogy helyezze hatályon kívül azt a politikát, amely tiltja azokat a nem kormányzati szervezeteket, amelyek bankszámlájukon nem rendelkeznek legalább 2 millió dollárral; aggodalmát fejezi ki az üzleti élet, a politika és a korrupció Eritreában tapasztalható szoros összefonódása miatt; elítéli azokat a külföldi vállalatokat, amelyek közreműködnek a kényszermunka igénybe vételében, és nagyobb elszámoltathatóságot, gondosság tanúsítását és beszámolási rendszereket kér minden Eritreában működő vállalattól; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tudomásul veszi, hogy az EU törekszik az Eritreával való együttműködésre a migráció területén; kiemeli, hogy az uniós tagállamok milyen magas arányban hagyják jóvá az eritreaiak menedékre vagy kiegészítő védelemre irányuló kérelmeit, ezért sürgeti a tagállamokat, hogy – a genfi egyezménnyel összhangban – ne küldjék vissza az Európában menedéket kérő eritreaiakat; kéri, hogy az EU tagállamai tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmát, és emlékezteti őket arra, hogy a hazatérő menedékkérőkre menekülési próbálkozásuk miatt valószínűleg önkényes fogva tartás és kínzás vár; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ösztönzi Eritreát, hogy működjön együtt a nemzetközi közösséggel az emberi jogok területén; kéri, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (EJT) működjön együtt Eritreával az igazságszolgáltatási rendszeren belüli kapacitásépítés terén annak révén, hogy egy konstruktív megoldás érdekében a bírák és a jogászok számára szemináriumokat és képzéseket szervez; tudomásul veszi, hogy az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának küldöttsége 2017. júliusában Eritreába látogat, és kéri e küldöttséget, hogy számoljon be az általa látottakról, és hogy próbáljon meg az ország minden részébe eljutni, különösen a börtönökbe, ahol megvizsgálhatná a létesítményeket és azokról beszámolhatna; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megismétli, hogy mélységes aggodalommal töltik el az Eritreát is magában foglaló Afrika szarva térségében tapasztalható jelenlegi katasztrofális időjárási körülmények, és egy élelmezési és humanitárius válság ezekkel járó súlyos kockázata; felhívja az EU-t, hogy nemzetközi partnereivel együtt fokozza az érintett lakosság támogatását annak biztosítása érdekében, hogy a szükséges finanszírozás és segítség rendelkezésre álljon; |
| --- | --- |

21.

| 22. | elítéli az eritreai kormány politikáját, melynek szellemében önkényesen megvonja az állampolgárságot, és követeli, hogy az eritreai állampolgárok tisztességes és egyenlő elbánásban részesüljenek a törvény előtt; hangsúlyozza, hogy Eritreában elsőbbséget kell biztosítani az igazságszolgáltatás hiányosságai orvoslásának, a demokratikus kormányzásnak és a jogállamiság visszaállításának az önkényes és teljes elkülönítéssel történő fogva tartástól, a kínzástól és más emberi jogi jogsértésektől – melyek némelyike emberiesség elleni bűncselekménynek minősülhet – való félelmen alapuló tekintélyelvű hatalomgyakorlás felszámolásával; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek, az Afrikai Unió Tanácsának, a Kelet-afrikai Közösségnek, az ENSZ főtitkárának, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint az eritreai hatóságoknak. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL C 51. E, 2013.2.22., 146. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0090.

(3)  HL L 195., 2010.7.27., 74. o.

(4)  HL L 282., 2012.10.16., 46. o.

(5)  HL L 51., 2010.3.2., 19. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/146 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/146

---

P8_TA(2017)0310

Burundi

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a burundi helyzetről (2017/2756(RSP))

(2018/C 334/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, különösen annak 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, különösen annak 96. cikkére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló, 2015. november 12-i 2248. (2015) és 2016. július 29-i 2303. (2016) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló, 2015. november 12-i 2248. (2015) és 2016. július 29-i 2303. (2016) számú határozatára,

| — | tekintettel a nemzetközi vizsgálóbizottság által készített és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. június 15-i ülésén ismertetett jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi vizsgálóbizottság által készített és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. június 15-i ülésén ismertetett jelentésre,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának Burundiról szóló első jelentésére, amelyet 2017. február 23-án adott ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának Burundiról szóló első jelentésére, amelyet 2017. február 23-án adott ki,

| — | tekintettel a Biztonsági Tanács által a sajtónak 2017. március 9-én Burundiról tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biztonsági Tanács által a sajtónak 2017. március 9-én Burundiról tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Burundiról szóló független vizsgálatáról 2016. szeptember 20-án kiadott jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Burundiról szóló független vizsgálatáról 2016. szeptember 20-án kiadott jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a burundi emberi jogi helyzetről szóló, 2016. szeptember 30-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a burundi emberi jogi helyzetről szóló, 2016. szeptember 30-i határozatára,

| — | tekintettel a Burundira vonatkozó, a békét és a megbékélést célzó 2000. augusztus 28-i arushai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundira vonatkozó, a békét és a megbékélést célzó 2000. augusztus 28-i arushai megállapodásra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió csúcstalálkozóján 2015. június 13-án Burundiról tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió csúcstalálkozóján 2015. június 13-án Burundiról tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának tevékenységeiről, valamint a béke és a biztonság afrikai helyzetéről szóló határozatra (Közgyűlés/AU/Dec.598(XXVI)), amelyet az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek 2016. január 30–31-én Addisz Abebában (Etiópia) tartott 26. rendes ülésén fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának tevékenységeiről, valamint a béke és a biztonság afrikai helyzetéről szóló határozatra (Közgyűlés/AU/Dec.598(XXVI)), amelyet az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek 2016. január 30–31-én Addisz Abebában (Etiópia) tartott 26. rendes ülésén fogadtak el,

| — | tekintettel az Afrikai Unió közgyűlésének határozataira és nyilatkozataira (Közgyűlés/AU/Dec.605–620(XXVII)), amelyeket az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek 2016. július 17–18-án Kigaliban (Ruanda) tartott 27. rendes ülésén fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió közgyűlésének határozataira és nyilatkozataira (Közgyűlés/AU/Dec.605–620(XXVII)), amelyeket az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek 2016. július 17–18-án Kigaliban (Ruanda) tartott 27. rendes ülésén fogadtak el,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának a Burundi Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2016. november 4-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának a Burundi Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2016. november 4-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a Kelet-afrikai Közösség csúcstalálkozóján 2015. május 31-én Burundiról tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kelet-afrikai Közösség csúcstalálkozóján 2015. május 31-én Burundiról tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Parlament Burundiról szóló állásfoglalásaira, különösen a 2015. július 9-i (1), a 2015. december 17-i (2) és a 2017. január 19-i (3) állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Burundiról szóló állásfoglalásaira, különösen a 2015. július 9-i (1), a 2015. december 17-i (2) és a 2017. január 19-i (3) állásfoglalásokra,

| — | tekintettel a 2016. március 14-i (EU) 2016/394 tanácsi határozatra az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának (AKCS) tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Burundi Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. március 14-i (EU) 2016/394 tanácsi határozatra az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának (AKCS) tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Burundi Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról,

| — | tekintettel a 2015. október 1-jei (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletre, valamint a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 és (KKBP) 2016/1745 tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. október 1-jei (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletre, valamint a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 és (KKBP) 2016/1745 tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a Burundiról szóló, 2015. március 16-i, május 18-i, június 22-i és november 16-i, valamint 2016. február 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundiról szóló, 2015. március 16-i, május 18-i, június 22-i és november 16-i, valamint 2016. február 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2015. május 28-i, 2015. december 19-i és 2016. október 21-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2015. május 28-i, 2015. december 19-i és 2016. október 21-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének a Ligue ITEKA Burundiban való betiltásáról szóló, 2017. január 6-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének a Ligue ITEKA Burundiban való betiltásáról szóló, 2017. január 6-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Burundi alkotmányára, különösen annak 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Burundi alkotmányára, különösen annak 96. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Burundit súlyos politikai válságba sodorta és polgári zavargásokat váltott ki Pierre Nkurunziza elnök 2015 áprilisában tett azon bejelentése, hogy harmadszorra is indul az elnökválasztásokon a két elnöki mandátumot lehetővé tévő burundi alkotmány és az arushai megállapodás ellenére; mivel az újraválasztása elleni erős tiltakozásra a kormány nagyon súlyos elnyomással válaszolt, amelynek következtében az országban riasztó mértékben megromlott az emberi jogok helyzete; |
| --- | --- |

A.

mivel Burundit súlyos politikai válságba sodorta és polgári zavargásokat váltott ki Pierre Nkurunziza elnök 2015 áprilisában tett azon bejelentése, hogy harmadszorra is indul az elnökválasztásokon a két elnöki mandátumot lehetővé tévő burundi alkotmány és az arushai megállapodás ellenére; mivel az újraválasztása elleni erős tiltakozásra a kormány nagyon súlyos elnyomással válaszolt, amelynek következtében az országban riasztó mértékben megromlott az emberi jogok helyzete;

| B. | mivel a nemzetközi megfigyelők szerint az újraválasztását ellenzőkre a kormány súlyos elnyomást gyakorol 2015 júliusa óta; mivel az erőszak kitörése óta az ENSZ szerint 500 ember vesztette életét; mivel az emberi jogi szervezetek szerint több mint 1 200 embert öltek meg, 400 és 900 közöttire tehető az erőszakos eltüntetések áldozatainak száma, több száz vagy akár több ezer embert kínozhattak meg és több mint tízezret tarthatanak önkényesen fogva; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzetközi megfigyelők szerint az újraválasztását ellenzőkre a kormány súlyos elnyomást gyakorol 2015 júliusa óta; mivel az erőszak kitörése óta az ENSZ szerint 500 ember vesztette életét; mivel az emberi jogi szervezetek szerint több mint 1 200 embert öltek meg, 400 és 900 közöttire tehető az erőszakos eltüntetések áldozatainak száma, több száz vagy akár több ezer embert kínozhattak meg és több mint tízezret tarthatanak önkényesen fogva;

| C. | mivel Pierre Nkurunziza elnök nem zárja ki az alkotmány módosításának lehetőségét, hogy 2020-tól negyedik mandátumot tölthessen be, és mivel belső folyamat zajlik a mandátumokra vonatkozó jelenlegi korlátozások megszüntetése céljából; mivel ez ellentmondana Pierre Nkurunziza elnök korábbi nyilatkozatainak és veszélybe sodorná a válság hosszú távon életképes megoldását célzó kollektív erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel Pierre Nkurunziza elnök nem zárja ki az alkotmány módosításának lehetőségét, hogy 2020-tól negyedik mandátumot tölthessen be, és mivel belső folyamat zajlik a mandátumokra vonatkozó jelenlegi korlátozások megszüntetése céljából; mivel ez ellentmondana Pierre Nkurunziza elnök korábbi nyilatkozatainak és veszélybe sodorná a válság hosszú távon életképes megoldását célzó kollektív erőfeszítéseket;

| D. | mivel az ENSZ Burundiról szóló független vizsgálatáról készült jelentés „az emberi jogok súlyos megsértéseit és súlyos visszaéléseket jelző számos bizonyítékot” felsorol, amelyeket az országban elsősorban a biztonsági erők és a hatóságok követtek el; mivel 2017 áprilisa óta fokozódott az erőszakra és a gyűlöletre való felbujtás, különösen a hatalmon lévő CNDD-FDD párt ifjúsági milíciájának (Imbonerakure) gyűlése alkalmából; mivel az ellenzék és a civil társadalom szereplői, különösen emberijog-védők, újságírók és ügyvédek az ilyen visszaélések elsődleges célpontjai; mivel az Emberi Jogi Tanács által felállított vizsgálóbizottság végleges jelentése 2017 szeptemberében várható; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ Burundiról szóló független vizsgálatáról készült jelentés „az emberi jogok súlyos megsértéseit és súlyos visszaéléseket jelző számos bizonyítékot” felsorol, amelyeket az országban elsősorban a biztonsági erők és a hatóságok követtek el; mivel 2017 áprilisa óta fokozódott az erőszakra és a gyűlöletre való felbujtás, különösen a hatalmon lévő CNDD-FDD párt ifjúsági milíciájának (Imbonerakure) gyűlése alkalmából; mivel az ellenzék és a civil társadalom szereplői, különösen emberijog-védők, újságírók és ügyvédek az ilyen visszaélések elsődleges célpontjai; mivel az Emberi Jogi Tanács által felállított vizsgálóbizottság végleges jelentése 2017 szeptemberében várható;

| E. | mivel a jelzett erőszakos cselekmények gyilkosságokat, emberrablásokat, erőszakos eltüntetéseket, kínzást, szexuális erőszakot, illetve önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat foglalnak magukban; mivel a korrupció és az állami hatóságok fellépésének elmaradása fenntartják a büntetlenség kultúráját, ami megakadályozza, hogy a halálos áldozatokkal járó erőszak számos elkövetőjét, köztük a biztonsági erők és a hírszerző szolgálatok tagjait bíróság elé állítsák; |
| --- | --- |

E.

mivel a jelzett erőszakos cselekmények gyilkosságokat, emberrablásokat, erőszakos eltüntetéseket, kínzást, szexuális erőszakot, illetve önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat foglalnak magukban; mivel a korrupció és az állami hatóságok fellépésének elmaradása fenntartják a büntetlenség kultúráját, ami megakadályozza, hogy a halálos áldozatokkal járó erőszak számos elkövetőjét, köztük a biztonsági erők és a hírszerző szolgálatok tagjait bíróság elé állítsák;

| F. | mivel a burundi hatóságok 2016 októberében betiltottak öt emberi jogi szervezetet és 2017 januárjában betiltották a legrégebben az országban működő ilyen szervezetet, az ITEKA Ligát is; mivel 2016 decemberében a parlament törvényt fogadott el a nemzetközi nem kormányzati szervezetek szigorú ellenőrzéséről; |
| --- | --- |

F.

mivel a burundi hatóságok 2016 októberében betiltottak öt emberi jogi szervezetet és 2017 januárjában betiltották a legrégebben az országban működő ilyen szervezetet, az ITEKA Ligát is; mivel 2016 decemberében a parlament törvényt fogadott el a nemzetközi nem kormányzati szervezetek szigorú ellenőrzéséről;

| G. | mivel fokozódtak a független médiával és újságokkal szembeni szigorítások; mivel a független médiát továbbra is cenzúrázzák, felfüggesztik, blokkolják és/vagy bezáratják; mivel újságírók eltűnések, fenyegetések, fizikai erőszak és bírósági zaklatás áldozatául estek; mivel minden független rádióállomást felfüggesztettek; mivel a Riporterek Határok Nélkül szervezet által összeállított 2017-es sajtószabadság-indexben a 180 országból Burundi a 160. helyet foglalja el; |
| --- | --- |

G.

mivel fokozódtak a független médiával és újságokkal szembeni szigorítások; mivel a független médiát továbbra is cenzúrázzák, felfüggesztik, blokkolják és/vagy bezáratják; mivel újságírók eltűnések, fenyegetések, fizikai erőszak és bírósági zaklatás áldozatául estek; mivel minden független rádióállomást felfüggesztettek; mivel a Riporterek Határok Nélkül szervezet által összeállított 2017-es sajtószabadság-indexben a 180 országból Burundi a 160. helyet foglalja el;

| H. | mivel az ENSZ tisztviselői arról számolnak be, hogy az állami tisztviselők egyre gyakrabban alkalmaznak megosztó retorikát, ami miatt az erőszak fokozódásától és a válság lehetséges „etnicizálódásától” lehet tartani; mivel a beszámolók szerint a CNDD-FDD párt (Nemzeti Tanács a Demokrácia Védelmére/a Demokrácia Védelméért Harcoló Erők) és ifjúsági tagozata, az Imbonerakure milícia tömeges erőszakot és megfélemlítést alkalmaz; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ tisztviselői arról számolnak be, hogy az állami tisztviselők egyre gyakrabban alkalmaznak megosztó retorikát, ami miatt az erőszak fokozódásától és a válság lehetséges „etnicizálódásától” lehet tartani; mivel a beszámolók szerint a CNDD-FDD párt (Nemzeti Tanács a Demokrácia Védelmére/a Demokrácia Védelméért Harcoló Erők) és ifjúsági tagozata, az Imbonerakure milícia tömeges erőszakot és megfélemlítést alkalmaz;

| I. | mivel 2016 októberében Burundi a Római Statútumból való kilépésre irányuló eljárást indított, ezáltal kifejezve azon szándékát, hogy kilép a Nemzetközi Büntetőbíróságból a bíróság azon határozatát követően, hogy előzetes vizsgálatot indít az országban zajló erőszakról és az emberi jogok megsértéseiről; |
| --- | --- |

I.

mivel 2016 októberében Burundi a Római Statútumból való kilépésre irányuló eljárást indított, ezáltal kifejezve azon szándékát, hogy kilép a Nemzetközi Büntetőbíróságból a bíróság azon határozatát követően, hogy előzetes vizsgálatot indít az országban zajló erőszakról és az emberi jogok megsértéseiről;

| J. | mivel 2016 augusztusában a burundi kormány elutasította, hogy az ENSZ rendőröket vezényeljen az országba a helyzet nyomon követésének biztosítása céljából; mivel a burundi kormány úgy döntött, hogy felfüggeszti együttműködését az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalával, és elutasította az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által létrehozott vizsgálóbizottsággal való együttműködést; |
| --- | --- |

J.

mivel 2016 augusztusában a burundi kormány elutasította, hogy az ENSZ rendőröket vezényeljen az országba a helyzet nyomon követésének biztosítása céljából; mivel a burundi kormány úgy döntött, hogy felfüggeszti együttműködését az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalával, és elutasította az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által létrehozott vizsgálóbizottsággal való együttműködést;

| K. | mivel 2015. december 21-én a burundi parlament elutasította az Afrikai Unió békefenntartó egységének bevetésére vonatkozó javaslatot, azzal érvelve, hogy az Afrikai Unió csapatainak bármely katonai beavatkozása egy megszálló erő általi inváziót jelentene; |
| --- | --- |

K.

mivel 2015. december 21-én a burundi parlament elutasította az Afrikai Unió békefenntartó egységének bevetésére vonatkozó javaslatot, azzal érvelve, hogy az Afrikai Unió csapatainak bármely katonai beavatkozása egy megszálló erő általi inváziót jelentene;

| L. | mivel 2015. december 8-án a Cotonoui Megállapodás 96. cikke értelmében az Európai Unió konzultációs folyamatot indított Burundi kormányával az AKCS-államok csoportja, az Afrikai Unió, a Kelet-afrikai Közösség és az ENSZ képviselőinek jelenlétében; mivel 2016 márciusában az Európai Unió lezárta a konzultációkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a burundi kormány által az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság terén javasolt kötelezettségvállalások elégtelenek; |
| --- | --- |

L.

mivel 2015. december 8-án a Cotonoui Megállapodás 96. cikke értelmében az Európai Unió konzultációs folyamatot indított Burundi kormányával az AKCS-államok csoportja, az Afrikai Unió, a Kelet-afrikai Közösség és az ENSZ képviselőinek jelenlétében; mivel 2016 márciusában az Európai Unió lezárta a konzultációkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a burundi kormány által az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság terén javasolt kötelezettségvállalások elégtelenek;

| M. | mivel ezen eljárás végén az Európai Unió egy sor konkrét intézkedést határozott meg, amelyeket a burundi kormánynak meg kell hoznia a teljes körű együttműködés folytatásának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

M.

mivel ezen eljárás végén az Európai Unió egy sor konkrét intézkedést határozott meg, amelyeket a burundi kormánynak meg kell hoznia a teljes körű együttműködés folytatásának lehetővé tétele érdekében;

| N. | mivel az Unió felfüggesztette a burundi kormányzatnak nyújtott közvetlen pénzügyi támogatást, köztük a költségvetési támogatást is; mivel az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy fenntartja a népességnek és a humanitárius segítségnyújtás címén nyújtott pénzügyi támogatást, többek közt az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést biztosító projektekét is; |
| --- | --- |

N.

mivel az Unió felfüggesztette a burundi kormányzatnak nyújtott közvetlen pénzügyi támogatást, köztük a költségvetési támogatást is; mivel az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy fenntartja a népességnek és a humanitárius segítségnyújtás címén nyújtott pénzügyi támogatást, többek közt az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést biztosító projektekét is;

| O. | mivel az Európai Unió célzott szankciókat fogadott el azon személyek, egységek és szervek ellen, akik és amelyek aláássák a demokráciát vagy akadályozzák a burundi helyzet politikai megoldását; mivel jelenleg az Afrikai Unió is szankciók elfogadását vizsgálja; |
| --- | --- |

O.

mivel az Európai Unió célzott szankciókat fogadott el azon személyek, egységek és szervek ellen, akik és amelyek aláássák a demokráciát vagy akadályozzák a burundi helyzet politikai megoldását; mivel jelenleg az Afrikai Unió is szankciók elfogadását vizsgálja;

| P. | mivel a Burundin belüli párbeszéd a Kelet-afrikai Közösség égisze alatt zajlik, az Afrikai Unió és az Európai Unió támogatásával, és az ENSZ Biztonsági Tanácsa azt tekinti az egyetlen életképes megoldásnak a burundi helyzet fenntartható politikai rendezésére; mivel ennek a párbeszédnek mindenki számára nyitottnak kell lennie, ide értve az ellenzéki pártokat, a civil társadalmat és a diaszpóra tagjait is; |
| --- | --- |

P.

mivel a Burundin belüli párbeszéd a Kelet-afrikai Közösség égisze alatt zajlik, az Afrikai Unió és az Európai Unió támogatásával, és az ENSZ Biztonsági Tanácsa azt tekinti az egyetlen életképes megoldásnak a burundi helyzet fenntartható politikai rendezésére; mivel ennek a párbeszédnek mindenki számára nyitottnak kell lennie, ide értve az ellenzéki pártokat, a civil társadalmat és a diaszpóra tagjait is;

| Q. | mivel a burundi politikai patthelyzet és a gazdasági helyzet romlása komoly következményekkel járnak a lakosságra; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa Hivatalának becslései szerint több mint 420 000 ember menekült el Burundiból, hogy a szomszédos országokban keressen menedéket; mivel az ENSZ főtitkára szerint jelenleg 209 000 a belső menekültek száma; mivel 3 millió embernek van szüksége humanitárius segélyre és 2,6 millió embert érint súlyosan az élelmiszer-ellátás bizonytalansága; mivel 700 000 ember függ sürgős élelmiszersegélytől annak ellenére, hogy a kormány megszüntetett bizonyos korlátozásokat; mivel ez a helyzet komolyan veszélyezteti a régió stabilitását; |
| --- | --- |

Q.

mivel a burundi politikai patthelyzet és a gazdasági helyzet romlása komoly következményekkel járnak a lakosságra; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa Hivatalának becslései szerint több mint 420 000 ember menekült el Burundiból, hogy a szomszédos országokban keressen menedéket; mivel az ENSZ főtitkára szerint jelenleg 209 000 a belső menekültek száma; mivel 3 millió embernek van szüksége humanitárius segélyre és 2,6 millió embert érint súlyosan az élelmiszer-ellátás bizonytalansága; mivel 700 000 ember függ sürgős élelmiszersegélytől annak ellenére, hogy a kormány megszüntetett bizonyos korlátozásokat; mivel ez a helyzet komolyan veszélyezteti a régió stabilitását;

| 1. | komoly aggodalmának ad hangot a burundi politikai és biztonsági helyzettel kapcsolatban; határozottan elítéli a Burundiban 2015 óta bekövetkezett erőszakos cselekményeket, gyilkosságokat és az emberi jogok megsértésének egyéb eseteit; hatékony és arányos fellépésre szólít fel az újabb erőszakos cselekmények megelőzése céljából; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggódik az elkövetők általános büntetlensége miatt, különösen az erőszakos cselekmények és az emberi jogok megsértése kapcsán; emlékeztet, hogy a nemzetközi és regionális emberi jogi jogszabályok szerint a burundi kormány köteles garantálni, megvédeni és előmozdítani az alapjogokat, köztük a polgári jogokat és a polgárok politikai jogait; ebben az összefüggésben kéri az utóbbi években Burundiban történt gyilkosságok és visszaélések alapos és független kivizsgálását, és kéri, hogy gondoskodjanak arról, hogy a felelősök feleljenek tetteikért; |
| --- | --- |

2.

| 3. | határozottan helyteleníti, hogy a burundi kormány megkezdte az ország kivonását a Nemzetközi Büntetőbíróságot létrehozó Római Statútum hatálya alól; kéri a burundi kormányt, hogy szakítsa meg a kivonási eljárást és gondoskodjon arról, hogy az ország továbbra is teljes mértékben részt vegyen a Nemzetközi Büntetőbíróságban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a burundi kormányt, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2303. (2016) számú határozatát és tegye lehetővé az ENSZ egyik rendőri egységének bevetését az ország biztonsági helyzete nyomon követésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli az ENSZ burundi emberi jogi helyzettel foglalkozó, 2016 novemberében annak érdekében létrehozott vizsgálóbizottságát, hogy kivizsgálja az emberi jogok megsértésének Burundiban 2015 áprilisa óta elkövetett eseteit; felkéri a burundi hatóságokat, hogy teljes mértékben működjenek együtt a vizsgálóbizottság tagjaival; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy az ENSZ főtitkára, Antonio Gutierrez a közelmúltban Michel Kafando személyében új különmegbízottat nevezett ki Burundiba, hogy elősegítse az aktuális politikai folyamat megértését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megismétli a szólásszabadság melletti elkötelezettségét és megerősíti a civil társadalom, az ügyvédek, az emberi jogi szervezetek és a média alapvető szerepét a demokratikus társadalmakban; ebben az összefüggésben felszólítja a burundi hatóságokat, hogy szüntessék meg az ilyen jellegű szervezetek számára előírt tiltásokat és korlátozásokat, térjenek vissza a külföldi nem kormányzati szervezetekre vonatkozó új jogszabályhoz és gondoskodjanak arról, hogy az újságírók és az emberijog-védők teljesen szabadon és biztonságban tevékenykedhessenek az országban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggódik annak veszélye miatt, hogy az aktuális helyzet mélyebben megoszthatja a különböző etnikumokat; elítéli a válság „etnicizálását”, ami etnikai ideológián alapuló propaganda segítségével jön létre; határozottan kér minden Burundiban jelen lévő felet, hogy tartózkodjanak minden olyan magatartástól és szóhasználattól, amely fokozhatja az erőszakot, elmélyítheti a válságot vagy hosszú távon negatívan hathat a régió stabilitására, valamint hogy maradéktalanul tartsák tiszteletben az arushai megállapodást; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elítéli az Imbonerakure ifjúsági milícia vezetői által a menekültek és az ellenzékiek elleni gyűlöletkeltést és erőszakra való felbujtást, különösen az ellenzéki nők megerőszakolására való általános felhívást és követeli e milíciák haladéktalan lefegyverzését; rendkívüli aggodalmának ad hangot azon új jogszabály elfogadása miatt, amely az esetlegesen e milícia tevékenységeinek legitimálására szolgáló, önkéntes nemzeti hadtest létrehozásáról szól; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minden jelen lévő felet határozottan felszólít, hogy alakítsák ki a bizalom helyreállításának megfelelő feltételeket és nyitott, átlátható és kizárástól mentes, a kormány, az ellenzéki pártok és a civil társadalom közti nemzeti párbeszéd révén részesítsék előnyben a nemzeti egységet a burundi alkotmánynak, az arushai megállapodásnak és az ország nemzetközi kötelezettségvállalásainak megfelelően; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megállapítja, hogy a burundi helyzetnek rendkívül káros hatásai vannak az egész régióra; e tekintetben üdvözli az Afrikai Unió támogatásával a Kelet-afrikai Közösség égisze alatt vezetett tárgyalásokat és kéri, hogy e konfliktus mielőbbi, életképes és hosszú távú megoldása érdekében a burundi hatóságok vállaljanak szerepet és működjenek együtt, ugyanakkor kifejezetten aggódik e párbeszéd előrehaladásának lassúsága miatt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felkéri az Európai Uniót, hogy támogassa a regionális szereplők válság megoldására irányuló erőfeszítéseit; kéri a Kelet-afrikai Közösség által közvetítőnek kinevezett Mkapa úr, volt tanzániai elnök ütemtervének végrehajtását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának azon határozatát, hogy engedélyezi Burundiban egy afrikai megelőzési és védelmi misszió bevetését a politikai megoldás elősegítésére; sürgeti a burundi kormányt, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben az emberi jogi megfigyelők és szakértők mielőbbi bevetésének elősegítésére tett kötelezettségvállalását, nevezetesen azáltal, hogy haladéktalanul vízumot ad ki számukra és mielőbb eleget tesz a többi szükséges formalitásnak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a nemzetközi megfigyelők nagyobb létszámú burundi jelenléte jelentős mértékben hozzájárulhat az emberi jogi és biztonsági helyezet javításához; kéri, hogy a már jelen lévő 30 megfigyelő támogatása céljából a létszámot az Afrikai Unió további 200 katonai és emberi jogi megfigyelőjével egészítsék ki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | szükségesnek véli az AMISOM keretében bevetett burundi katonáknak szánt források nyomon követhetőségének az Afrikai Unióval összehangolt tisztázását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy az EU-val, többek közt a tagállamokkal való kapcsolatok normalizálása úgy lehetséges, ha a burundi hatóságok a Cotonoui Megállapodás 96. cikkében említett konzultációkhoz szükséges, a „kötelezettségvállalási jegyzékben” szereplő minden rendelkezést végrehajtanak; |
| --- | --- |

16.

| 17. | a Cotonoui Megállapodás 96. cikke címén a burundi hatóságokkal folytatott konzultációt követően tudomásul veszi az Európai Unió azon határozatát, hogy felfüggeszti a burundi kormányzatnak nyújtott közvetlen pénzügyi segélyt és üdvözli az Európai Unió által a békére irányuló erőfeszítések és az emberi jogok elleni fellépésekért felelős személyekre bevezetett utazási korlátozások elfogadását és vagyoni eszközeik befagyasztását; hangsúlyozza, hogy az Unió fenntartja a burundi népnek – többek közt a menekülteknek – nyújtott pénzügyi támogatás teljes összegét az egészségügy, a táplálkozás és az oktatás kiemelt területein, valamint a közvetlen módon nyújtott humanitárius segélyt; támogatja az Európai Unió megújított, célzott szankcióit és az EU Tanácsának azon határozatát, hogy a 96. cikk címén folytatott konzultációkat követően felfüggeszti a Burundinak nyújtott költségvetés-támogatást; |
| --- | --- |

17.

| 18. | komoly aggodalmának ad hangot a burundi menekültek szomszédos országokba való nagyarányú beáramlása és a Burundin belül lakóhelyüket elhagyni kényszerülők riasztó humanitárius helyzete miatt, és ismételten megerősíti a régióban jelen lévő humanitárius szervezetek és a menekülteket befogadó szomszédos országok iránti támogatását; nyomatékosan kéri az Európai Uniót és a többi támogatót, hogy növeljék pénzügyi támogatásukat és a lakóhelyét elhagyni kényszerült személyeknek és a burundi menekülteknek nyújtott humanitárius segélyt; emlékezteti a tagállamokat a genfi egyezmény tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségvállalásukra; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Burundi kormányának és parlamentjének, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak és az Európai Unió Miniszterek Tanácsának, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió tagállamai kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió tagállamainak és intézményeinek és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Ezen a napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0275.

(2)  Ezen a napon elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0474.

(3)  Ezen a napon elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0004.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/151

---

P8_TA(2017)0315

A fenntarthatóságot célzó uniós fellépés

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a fenntarthatóságot célzó uniós fellépésről (2017/2009(INI))

(2018/C 334/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló New York-i csúcstalálkozóján, 2015. szeptember 25-én elfogadott, a „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló New York-i csúcstalálkozóján, 2015. szeptember 25-én elfogadott, a „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatra (1),

| — | tekintettel a Részes Felek Konferenciájának (COP21) 21. ülésén 2015. december 12-én Párizsban elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Részes Felek Konferenciájának (COP21) 21. ülésén 2015. december 12-én Párizsban elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) és (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) és (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU „valamennyi célkitűzését figyelembe véve biztosítja különböző politikái és tevékenységei összhangját”, valamint az EUMSZ 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU „valamennyi célkitűzését figyelembe véve biztosítja különböző politikái és tevékenységei összhangját”, valamint az EUMSZ 11. cikkére,

| — | tekintettel az „Európa fenntartható jövője: a következő lépések – Európai fellépés a fenntarthatóságért” című, 2016. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa fenntartható jövője: a következő lépések – Európai fellépés a fenntarthatóságért” című, 2016. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2016)0739),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az EU 2011 januárjában erősített meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az EU 2011 januárjában erősített meg,

| — | tekintettel a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programra (2),

| — | ekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 30/2016. számú jelentésére: 2016. évi jelentés a környezeti mutatókról, |
| --- | --- |

—

ekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 30/2016. számú jelentésére: 2016. évi jelentés a környezeti mutatókról,

| — | tekintettel a 2030-ig szóló menetrend nyomon követéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig szóló menetrend nyomon követéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság Európai Politikai Stratégiai Központjának 2016. július 20-i, „Fenntarthatóságot most! A fenntarthatóság európai víziója” című stratégiai feljegyzésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Politikai Stratégiai Központjának 2016. július 20-i, „Fenntarthatóságot most! A fenntarthatóság európai víziója” című stratégiai feljegyzésére (4),

| — | tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiára (5), annak félidős értékelésére (6), valamint az Európai Parlament félidős értékelésről szóló, 2016. február 2-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiára (5), annak félidős értékelésére (6), valamint az Európai Parlament félidős értékelésről szóló, 2016. február 2-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi testülete „A fenntartható fejlesztési célok szakpolitikai koherenciája” (2015), „Globális anyagáramlás és erőforrás-termelékenység” (2016), valamint „Erőforrás-hatékonyság: Potenciál és gazdasági vonatkozások” (2017) című jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) erőforrásokkal foglalkozó nemzetközi testülete „A fenntartható fejlesztési célok szakpolitikai koherenciája” (2015), „Globális anyagáramlás és erőforrás-termelékenység” (2016), valamint „Erőforrás-hatékonyság: Potenciál és gazdasági vonatkozások” (2017) című jelentéseire,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című 2016. november 10-i közös közleményre (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című 2016. november 10-i közös közleményre (JOIN(2016)0049),

| — | tekintettel a 2016. október 20-án Quitóban tartott ENSZ Habitat III konferencián elfogadott új városfejlesztési menetrendről szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. október 20-án Quitóban tartott ENSZ Habitat III konferencián elfogadott új városfejlesztési menetrendről szóló megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, továbbá a Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményeire (A8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, továbbá a Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményeire (A8-0239/2017),

| A. | mivel az EU és tagállamai elfogadták a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet (a továbbiakban: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend), többek között a fenntartható fejlesztési célokat; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és tagállamai elfogadták a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet (a továbbiakban: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend), többek között a fenntartható fejlesztési célokat;

| B. | mivel az ENSZ 17 fenntartható fejlesztési célja egy jobb társadalom és világ gyakorlati és mérhető fellépések révén megvalósítható, számos kérdésre – többek között a jobb és egyenlőbb egészségügyi állapotra, a polgárok nagyobb jóllétére és oktatására, a nagyobb általános jólétre, az éghajlatváltozás elleni fellépésre, valamint a környezet jövőbeli generációk számára történő megőrzésére – kiterjedő programját képviseli, és ennek következtében az Unió munkájának valamennyi területén horizontálisan vizsgálandó; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ 17 fenntartható fejlesztési célja egy jobb társadalom és világ gyakorlati és mérhető fellépések révén megvalósítható, számos kérdésre – többek között a jobb és egyenlőbb egészségügyi állapotra, a polgárok nagyobb jóllétére és oktatására, a nagyobb általános jólétre, az éghajlatváltozás elleni fellépésre, valamint a környezet jövőbeli generációk számára történő megőrzésére – kiterjedő programját képviseli, és ennek következtében az Unió munkájának valamennyi területén horizontálisan vizsgálandó;

| C. | mivel a jövőbeli gazdasági növekedés csak akkor lesz lehetséges, ha teljes mértékben tiszteletben tartjuk bolygónk tűrőképességének határait, hogy mindenki számára biztosítható legyen a méltóságteljes élet; |
| --- | --- |

C.

mivel a jövőbeli gazdasági növekedés csak akkor lesz lehetséges, ha teljes mértékben tiszteletben tartjuk bolygónk tűrőképességének határait, hogy mindenki számára biztosítható legyen a méltóságteljes élet;

| D. | mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend átalakulási potenciállal bír, valamint egyetemes, nagyratörő, átfogó, oszthatatlan és egymáshoz kapcsolódó célokat fogalmaz meg, amelyek célja a szegénység felszámolása, a megkülönböztetés elleni küzdelem, a jólét, a környezetért való felelősségvállalás, a társadalmi befogadás és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása, valamint a béke és a biztonság megerősítése; mivel ezek a célok azonnali fellépést követelnek meg a teljes körű és hatékony végrehajtás érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend átalakulási potenciállal bír, valamint egyetemes, nagyratörő, átfogó, oszthatatlan és egymáshoz kapcsolódó célokat fogalmaz meg, amelyek célja a szegénység felszámolása, a megkülönböztetés elleni küzdelem, a jólét, a környezetért való felelősségvállalás, a társadalmi befogadás és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása, valamint a béke és a biztonság megerősítése; mivel ezek a célok azonnali fellépést követelnek meg a teljes körű és hatékony végrehajtás érdekében;

| E. | mivel a Bizottság még nem alakított ki olyan átfogó stratégiát a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtására, amely felöleli a bel- és külpolitikai területeket és 2030-ig részletes ütemezést vázol fel, ahogy azt az Európai Parlament a menetrend nyomon követéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalásában kérte, és nem vállalta fel teljes mértékben a nemzeti szinten hozott intézkedések általános koordinálásának szerepét; mivel a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében elengedhetetlen egy hatékony végrehajtási stratégia és egy ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmus megléte; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság még nem alakított ki olyan átfogó stratégiát a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtására, amely felöleli a bel- és külpolitikai területeket és 2030-ig részletes ütemezést vázol fel, ahogy azt az Európai Parlament a menetrend nyomon követéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2016. május 12-i állásfoglalásában kérte, és nem vállalta fel teljes mértékben a nemzeti szinten hozott intézkedések általános koordinálásának szerepét; mivel a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében elengedhetetlen egy hatékony végrehajtási stratégia és egy ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmus megléte;

| F. | mivel a 17 fenntartható fejlesztési cél és a 169 mögöttes célkitűzés az uniós politika valamennyi aspektusát érinti; |
| --- | --- |

F.

mivel a 17 fenntartható fejlesztési cél és a 169 mögöttes célkitűzés az uniós politika valamennyi aspektusát érinti;

| G. | mivel számos fenntartható fejlesztési cél a nemzeti, regionális és helyi hatóságokon túl az EU hatásköreit is közvetlenül érinti, és ezért végrehajtásuk egy valóban többszintű kormányzási megközelítést igényel a civil társadalom aktív és széles alapokon nyugvó szerepvállalása mellett; |
| --- | --- |

G.

mivel számos fenntartható fejlesztési cél a nemzeti, regionális és helyi hatóságokon túl az EU hatásköreit is közvetlenül érinti, és ezért végrehajtásuk egy valóban többszintű kormányzási megközelítést igényel a civil társadalom aktív és széles alapokon nyugvó szerepvállalása mellett;

| H. | mivel az éghajlatváltozás nem kizárólag környezetvédelmi probléma, hanem az ENSZ szerint (8) napjaink egyik legnagyobb kihívása és komoly fenyegetést jelent a fenntartható fejlődésre, és annak kiterjedt, példa nélküli hatása aránytalanul a legszegényebbeket és a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőket terheli, továbbá növeli az egyenlőtlenséget az országok között és az országokon belül; mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló azonnali fellépések elengedhetetlen részét képezik a fenntartható fejlesztési célok sikeres végrehajtásának; |
| --- | --- |

H.

mivel az éghajlatváltozás nem kizárólag környezetvédelmi probléma, hanem az ENSZ szerint (8) napjaink egyik legnagyobb kihívása és komoly fenyegetést jelent a fenntartható fejlődésre, és annak kiterjedt, példa nélküli hatása aránytalanul a legszegényebbeket és a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőket terheli, továbbá növeli az egyenlőtlenséget az országok között és az országokon belül; mivel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló azonnali fellépések elengedhetetlen részét képezik a fenntartható fejlesztési célok sikeres végrehajtásának;

| I. | mivel az Európa 2020 stratégia éghajlatváltozási és energiafenntarthatósági céljai: az üvegházhatású gázok kibocsátásának 20 %-os csökkentése, az EU energiaszükséglete 20 %-ának megújuló energiaforrásból történő fedezése, valamint az energiahatékonyság 20 %-os növelése; mivel az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy a 2005-ös szinthez képest 2030-ig legalább 40 %-kal csökkenti a hazai üvegházhatásúgáz-kibocsátást, a Párizsi Megállapodás szerinti mechanizmusra is figyelemmel, amely egyre ambiciózusabb hozzájárulásokat követel meg; mivel a Parlament 2030-ra vonatkozóan egy kötelező 40 %-os energiahatékonysági célt és egy megújuló energiaforrásokra vonatkozó, legalább 30 %-os kötelező célt szorgalmazott, hangsúlyozva, hogy ezeket a célokat egyéni nemzeti célok meghatározásával kell végrehajtani; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európa 2020 stratégia éghajlatváltozási és energiafenntarthatósági céljai: az üvegházhatású gázok kibocsátásának 20 %-os csökkentése, az EU energiaszükséglete 20 %-ának megújuló energiaforrásból történő fedezése, valamint az energiahatékonyság 20 %-os növelése; mivel az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy a 2005-ös szinthez képest 2030-ig legalább 40 %-kal csökkenti a hazai üvegházhatásúgáz-kibocsátást, a Párizsi Megállapodás szerinti mechanizmusra is figyelemmel, amely egyre ambiciózusabb hozzájárulásokat követel meg; mivel a Parlament 2030-ra vonatkozóan egy kötelező 40 %-os energiahatékonysági célt és egy megújuló energiaforrásokra vonatkozó, legalább 30 %-os kötelező célt szorgalmazott, hangsúlyozva, hogy ezeket a célokat egyéni nemzeti célok meghatározásával kell végrehajtani;

| J. | mivel az EU és tagállamai a Párizsi Megállapodás aláírói, és így kötelezettséget vállaltak arra, hogy együttműködnek a többi országgal, hogy a globális felmelegedés mértékét jóval 2 oC alatt tartják, miközben erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy 1,5 oC-ra korlátozzák ezt a növekedést, és ezzel megkísérlik korlátozni az éghajlatváltozás legkedvezőtlenebb kockázatait, melyek aláássák a fenntartható fejlődés megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU és tagállamai a Párizsi Megállapodás aláírói, és így kötelezettséget vállaltak arra, hogy együttműködnek a többi országgal, hogy a globális felmelegedés mértékét jóval 2 oC alatt tartják, miközben erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy 1,5 oC-ra korlátozzák ezt a növekedést, és ezzel megkísérlik korlátozni az éghajlatváltozás legkedvezőtlenebb kockázatait, melyek aláássák a fenntartható fejlődés megvalósíthatóságát;

| K. | mivel az egészséges állapotú tengereknek és óceánoknak elengedhetetlen szerepük van a gazdag biodiverzitás támogatásában, valamint az élelmezésbiztonság és fenntartható megélhetés biztosításában; |
| --- | --- |

K.

mivel az egészséges állapotú tengereknek és óceánoknak elengedhetetlen szerepük van a gazdag biodiverzitás támogatásában, valamint az élelmezésbiztonság és fenntartható megélhetés biztosításában;

| L. | mivel a Bizottság a hetedik környezetvédelmi cselekvési program alapján köteles értékelni az élelmiszerek és nem élelmiszer jellegű árucikkek uniós fogyasztásának globális környezeti hatását; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság a hetedik környezetvédelmi cselekvési program alapján köteles értékelni az élelmiszerek és nem élelmiszer jellegű árucikkek uniós fogyasztásának globális környezeti hatását;

| M. | mivel a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó menetrend jelenlegi és jövőbeli eredményessége értékelésének Európában nem csak a jelenlegi sikerekről kell beszámolnia, hanem a jövőbeli erőfeszítésekről és programokról is, valamint ennek alaposan értékelni kell az uniós politikák fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos hiányosságait is, beleértve azokat a területeket is, ahol az EU nem teljesíti a fenntartható fejlesztési célokat, ahol a jelenlegi politikák végrehajtása gyenge, és ahol ellentmondások lehetnek a szakpolitikai területek között; |
| --- | --- |

M.

mivel a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó menetrend jelenlegi és jövőbeli eredményessége értékelésének Európában nem csak a jelenlegi sikerekről kell beszámolnia, hanem a jövőbeli erőfeszítésekről és programokról is, valamint ennek alaposan értékelni kell az uniós politikák fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos hiányosságait is, beleértve azokat a területeket is, ahol az EU nem teljesíti a fenntartható fejlesztési célokat, ahol a jelenlegi politikák végrehajtása gyenge, és ahol ellentmondások lehetnek a szakpolitikai területek között;

| N. | mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség szerint a környezetvédelmi cselekvési program 30 kiemelt célkitűzése közül 11-et nagy valószínűség szerint nem érnek el 2020-as határidőig; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség szerint a környezetvédelmi cselekvési program 30 kiemelt célkitűzése közül 11-et nagy valószínűség szerint nem érnek el 2020-as határidőig;

| O. | mivel a fenntartható fejlesztési célok finanszírozása rendkívüli kihívást jelent, erős és globális partnerséget igényel, és a finanszírozás valamennyi formájának (belföldi, nemzetközi, köz- és magánfinanszírozás és innovatív források), valamint nem pénzügyi eszközöknek az igénybevételét teszi szükségessé; mivel a magánfinanszírozás kiegészítheti, de nem helyettesítheti a közfinanszírozást; |
| --- | --- |

O.

mivel a fenntartható fejlesztési célok finanszírozása rendkívüli kihívást jelent, erős és globális partnerséget igényel, és a finanszírozás valamennyi formájának (belföldi, nemzetközi, köz- és magánfinanszírozás és innovatív források), valamint nem pénzügyi eszközöknek az igénybevételét teszi szükségessé; mivel a magánfinanszírozás kiegészítheti, de nem helyettesítheti a közfinanszírozást;

| P. | mivel a belföldi források hatékony mozgósítása elengedhetetlen tényező a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend célkitűzéseinek elérése szempontjából; mivel a fejlődő országokat különösen érinti a társaságiadó-kijátszás és az adókikerülés; |
| --- | --- |

P.

mivel a belföldi források hatékony mozgósítása elengedhetetlen tényező a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend célkitűzéseinek elérése szempontjából; mivel a fejlődő országokat különösen érinti a társaságiadó-kijátszás és az adókikerülés;

| Q. | mivel a fenntartható fejlődés előmozdítása megköveteli a rezilienciát, amelyet az EU külső fellépéseivel kapcsolatos sokrétű megközelítés és a fejlesztést szolgáló politikák koherenciája elvének fenntartása révén elő kell segíteni; mivel mind a tagállami, mind az uniós politikák szándékos és nem szándékos hatással vannak a fejlődő országokra, és a fenntartható fejlesztési célok egyedülálló lehetőséget biztosítanak a nagyobb koherencia és a fejlődő országokkal kapcsolatos tisztességesebb politikák elérésére; |
| --- | --- |

Q.

mivel a fenntartható fejlődés előmozdítása megköveteli a rezilienciát, amelyet az EU külső fellépéseivel kapcsolatos sokrétű megközelítés és a fejlesztést szolgáló politikák koherenciája elvének fenntartása révén elő kell segíteni; mivel mind a tagállami, mind az uniós politikák szándékos és nem szándékos hatással vannak a fejlődő országokra, és a fenntartható fejlesztési célok egyedülálló lehetőséget biztosítanak a nagyobb koherencia és a fejlődő országokkal kapcsolatos tisztességesebb politikák elérésére;

| R. | mivel a nemzetközi kereskedelem a fejlődés és a gazdasági növekedés erőteljes mozgatórugója lehet, és az EU importjának nagy része fejlődő országokból származik; mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend a kereskedelmet a fenntartható fejlesztési célok elérésének eszközeként ismeri el; |
| --- | --- |

R.

mivel a nemzetközi kereskedelem a fejlődés és a gazdasági növekedés erőteljes mozgatórugója lehet, és az EU importjának nagy része fejlődő országokból származik; mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend a kereskedelmet a fenntartható fejlesztési célok elérésének eszközeként ismeri el;

| S. | mivel a migráció jelentette kihívásnak és az egyre növekvő népesség szükségleteinek a kezelése alapvető a fenntartható fejlődés megvalósításához; mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend kiemeli a migrációnak mint a fejlődés potenciális hajtóerejének szerepét; mivel az EUMSZ 208. cikke megállapítja, hogy az EU fejlesztési politikáinak elsődleges célja a szegénység felszámolása; |
| --- | --- |

S.

mivel a migráció jelentette kihívásnak és az egyre növekvő népesség szükségleteinek a kezelése alapvető a fenntartható fejlődés megvalósításához; mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend kiemeli a migrációnak mint a fejlődés potenciális hajtóerejének szerepét; mivel az EUMSZ 208. cikke megállapítja, hogy az EU fejlesztési politikáinak elsődleges célja a szegénység felszámolása;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság „Európai fellépés a fenntarthatóságért” című közleményét, amely feltérképezi az európai szinten jelenleg meglévő szakpolitikai kezdeményezéseket és eszközöket, és reagál a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendre; hangsúlyozza azonban, hogy átfogó értékelésre van szükség, ideértve valamennyi ágazat meglévő uniós szakpolitikái és jogszabályai szakpolitikai hiányosságainak és tendenciáinak, következetlenségeinek és végrehajtási hiányosságainak, valamint a potenciális járulékos előnyöknek és szinergiáknak az értékelését is; kiemeli, hogy ehhez az értékeléshez mind európai, mind tagállami szinten összehangolt fellépésre van szükség; ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot – ülésezzen az bármilyen formációban –, valamint az uniós ügynökségeket és szerveket, hogy haladéktalanul folytassák ezt a munkát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend célja a nagyobb jólét megteremtése mindenki számára, és hogy a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez alapvetően fontos a fenntartható fejlődés három egyforma jelentőségű pillére, a társadalmi, a környezeti és a gazdasági fejlődés; hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődés az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése értelmében az Unió egyik alapvető célkitűzése, és annak központi szerepet kell betöltenie az Európa jövőjéről folyó vitában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását, hogy a fenntartható fejlesztési célokat az egyetemlegesség és az integráció elve alapján minden uniós politikában és kezdeményezésben érvényesíti; felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul dolgozzon ki rövid-, közép- és hosszú távú átfogó, koherens és összehangolt keretstratégiát a 17 fenntartható fejlesztési cél és azok 169 célkitűzésének végrehajtására vonatkozóan az Európai Unióban, felismerve a különböző fenntartható fejlesztési célok összekapcsolódását és egyenlőségét, többszintű kormányzási és ágazatokon átívelő megközelítés révén; hangsúlyozza továbbá, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend valamennyi szempontját be kell építeni az európai szemeszterbe és biztosítani kell a folyamatban a Parlament teljes körű részvételét; felszólítja a fenntartható fejlődésért átfogóan felelős első alelnököt, hogy ebben vállaljon vezető szerepet; hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai kötelezettséget vállaltak arra, hogy mind gyakorlati szempontból, mind pedig a szabályok szellemét szem előtt tartva teljes körűen végrehajtják valamennyi fenntartható fejlesztési célt és célértéket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend alapelvének fontosságára, miszerint „senkit nem hagyunk hátra”; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erőteljesen lépjenek fel az országok közötti és országokon belüli egyenlőtlenségek kezelése érdekében, mivel ezek felerősítik a globális kihívások hatásait és akadályozzák a fenntartható fejlődés előrehaladását; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy politikáikban mozdítsák elő a kutatást és az adatok lebontását annak biztosítása érdekében, hogy a legsérülékenyebbek és a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévők is szerepeljenek bennük és kiemelt figyelmet kapjanak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy a fenntartható fejlesztési célokat érvényesíti a minőségi jogalkotási programjában, és hangsúlyozza az abban rejlő lehetőségeket, ha a minőségi jogalkotás eszközeit stratégiai módon használják fel az uniós szakpolitikák 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrenddel kapcsolatos koherenciájának értékeléséhez; felszólítja a Bizottságot, hogy az összes új szakpolitikát és jogszabályt ellenőrizze a fenntartható fejlesztési célok szempontjából, valamint hogy a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása során biztosítsa a szakpolitikai intézkedések teljes koherenciáját, miközben előmozdítja a szinergiákat, járulékos előnyök szerzését és a kompromisszumok elkerülését, uniós és tagállami szinten egyaránt; hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlesztést a hatásvizsgálatok átfogó keretének szerves részeként kell feltüntetni, nem pedig külön hatásvizsgálatként, ahogyan azt jelenleg a Bizottság minőségi jogalkotásra vonatkozó eszközkészlete teszi; szorgalmazza a hatásvizsgálatokban a közép- és hosszú távú környezeti eredmények mérésére és számszerűsítésére szolgáló eszközök javítását; felszólítja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy a célravezető és hatásos szabályozás programja (REFIT) keretében elvégzett értékelések és célravezetőségi vizsgálatok során vizsgálják meg, hogy egyes szakpolitikai intézkedések vagy jogszabályok hozzájárulnak-e a fenntartható fejlesztési célok ambiciózus végrehajtásához, vagy pedig lényegében akadályozzák azt; szorgalmazza azon kormányzási szintek azonosítását és differenciálását, ahol a célkitűzéseket végre kell hajtani, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvét tiszteletben kell tartani; szorgalmazza az egyértelmű és koherens fenntartható fejlesztési pályák kialakítását a nemzeti és szükség esetén a szubnacionális vagy helyi szinteken azon tagállamok tekintetében, amelyek ezt még nem tették meg; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a harmonizált formátum biztosítása érdekében iránymutatást kell nyújtania e folyamat számára; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy maga a 7. környezetvédelmi cselekvési program is kulcsfontosságú eszköz a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásában, bár az egyes ágazatokban végrehajtott intézkedések még mindig nem elegendőek e célok eléréséhez; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzák meg az összes intézkedést a 7. környezetvédelmi cselekvési program maradéktalan végrehajtása érdekében, és a 7. környezetvédelmi cselekvési program értékelésébe építsék be annak felmérését, hogy céljai milyen mértékben felelnek meg a fenntartható fejlesztési céloknak, és ezeket az eredményeket figyelembe véve terjesszenek elő ajánlást a következő programra; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint megfelelő időben tegyen javaslatot a 2020 utáni időszakra vonatkozó uniós környezetvédelmi cselekvési programra, mivel az hozzájárul a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez Európában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | határozottan felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa magát a Riói Nyilatkozatban és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendben elfogadott kormányzási menetrendhez, valamint a 2002-es johannesburgi végrehajtási tervhez és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2012-es ENSZ-konferencia Rio+20 zárónyilatkozatához; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a Bizottságnak ösztönöznie kell a tagállamokat arra, hogy nemzeti szinten – a helyi szintet is beleértve – előmozdítsák a fenntartható fejlesztési tanácsok létrehozását és megerősítését; úgy véli továbbá, hogy erősíteni kell a civil társadalom és más érintett érdekelt felek részvételét és tényleges szerepvállalását az illetékes nemzetközi fórumokon, és e tekintetben a fenntartható fejlődés megvalósítása érdekében elő kell mozdítani az átláthatóságot, a széles körű nyilvánosság részvételét és a partnerségeket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri, hogy a fenntartható fejlesztési célok teljesítéséhez az uniós tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, a civil társadalom, a polgárok, a vállalkozások és a harmadik felek részéről többoldalú szerepvállalásra lesz szükség; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a közleményben bejelentett, több érdekelt felet tömörítő platform a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend tervezésével, végrehajtásával, nyomon követésével és felülvizsgálatával kapcsolatos bevált gyakorlatok modelljévé váljon; hangsúlyozza, hogy a platformnak mozgósítania kell a különböző kulcságazatok szakértelmét, elő kell mozdítania az innovációt és hozzá kell járulnia az érdekelt felek közötti tényleges kapcsolatok biztosításához, ösztönözve a fenntartható fejlesztés alulról építkező előmozdítását; hangsúlyozza továbbá, hogy a platform hatókörének jelentős mértékben túl kell mutatnia egy, a társaktól való tanulást szolgáló platform hatókörén, és lehetővé kell tennie az érdekelt felek valódi szerepvállalását a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásának megtervezésében és nyomon követésében; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a más kapcsolódó platformokkal, mint például a REFIT platformmal, a körforgásos gazdaság platformjával, a versenyképességgel és növekedéssel foglalkozó magas szintű munkacsoporttal és a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű munkacsoporttal való szinergiákat, és számoljon be a Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogyan követik majd a platform ajánlásait; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy még jobban segítse elő a fenntartható fejlesztési célok irányítását, hogy azok:






  i. | több ágazatra kiterjedjenek: egy nemzeti koordinációs struktúra létrehozásával, amely a menetrend nyomon követéséért felel, és kihasználja a nem kormányzati szervezetek szakértelmét; |
| --- | --- | --- |

10.

i.

több ágazatra kiterjedjenek: egy nemzeti koordinációs struktúra létrehozásával, amely a menetrend nyomon követéséért felel, és kihasználja a nem kormányzati szervezetek szakértelmét;

| ii. | többszintűek legyenek: a fenntartható fejlődést minden szinten szolgáló hatékony intézményi keret létrehozása révén; |
| --- | --- |

ii.

többszintűek legyenek: a fenntartható fejlődést minden szinten szolgáló hatékony intézményi keret létrehozása révén;

| iii. | többszereplősek legyenek: a nyilvánosság tájékoztatásának és részvételének elősegítésével és ösztönzésével, az információk széles körben történő rendelkezésre bocsátása révén; |
| --- | --- |

iii.

többszereplősek legyenek: a nyilvánosság tájékoztatásának és részvételének elősegítésével és ösztönzésével, az információk széles körben történő rendelkezésre bocsátása révén;

| iv. | tudomány és a politika kapcsolódási pontjainak javítására összpontosítsanak; |
| --- | --- |

iv.

tudomány és a politika kapcsolódási pontjainak javítására összpontosítsanak;

| v. | alakítsanak ki egyértelmű menetrendet, amely összekapcsolja a rövid és hosszú távú gondolkodást. |
| --- | --- |

v.

alakítsanak ki egyértelmű menetrendet, amely összekapcsolja a rövid és hosszú távú gondolkodást.

Ezért felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a több érdekelt felet tömörítő platform ne csak összegyűjtse, hanem egyúttal terjessze is a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos működő tudást, és biztosítsa, hogy a platform gyakoroljon befolyást a szakpolitikai intézkedésekre. Ezért felkéri a Bizottságot, hogy a Parlament és a Tanács támogatása mellett egy olyan, több érdekelt felet tömörítő platformot hozzon létre, amely számos érintett ágazatból bevonja a szereplőket. A vállalkozásoknak, az iparnak, a fogyasztói csoportoknak, a szakszervezeteknek, a szociális nem kormányzati szervezeteknek, a környezet- és éghajlatvédelmi nem kormányzati szervezeteknek, a fejlesztési együttműködéssel foglalkozó nem kormányzati szervezeteknek, a helyi önkormányzatoknak és a városi tanácsok képviselőinek mind képviseltetni kell magukat a legalább 30 érdekelt felet tömörítő fórumban. Az üléseknek a lehető legtöbb szereplő előtt nyitva kell állniuk, és bővíthetőnek kell lenniük, ha idővel növekszik az érdeklődés. A platformnak a negyedéves ülésein azonosítania kell azokat a problémákat, amelyek akadályozzák a fenntartható fejlesztési célok megvalósítását. A Parlamentnek fontolóra kellene vennie egy, a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó munkacsoport létrehozását, a Parlamentben a témával kapcsolatosan végzett horizontális munka érdekében. Ennek a fórumnak minél több bizottság EP-képivselőiből kellene állnia. A Bizottságnak és a Parlamentnek is aktív szerepet kell vállalnia a több érdekelt felet tömörítő platform ülésein. A Bizottságnak minden évben el kell készítenie a platform számára a jövőbeli terveinek aktualizálását, hogy segítséget nyújtson a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásában, valamint egy dokumentumot kell kidolgoznia a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatokról az ENSZ fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó magas szintű júniusi/júliusi ülése előtt, amely minden szinten hozzáférhető valamennyi tagállamban. A Régiók Bizottságának a híd szerepét kell betöltenie a helyi és nemzeti szintű szereplők között.

| 11. | üdvözli, hogy egyre nagyobb összegű intézményi és magántőkét rendelnek a fenntartható fejlesztési célok finanszírozásához, és felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzák ki az EU intézményi kiadásaira vonatkozó fenntartható fejlesztési kritériumokat, azonosítsák a potenciális szabályozási akadályokat, ösztönözzék a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos beruházásokat, és tárják fel az állami és magánbefektetések közötti konvergencia és együttműködés lehetőségeit; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli a környezetvédelmi politikák végrehajtása felülvizsgálatának hozzájárulását a fenntartható fejlesztési célokhoz, az uniós vívmányoknak a tagállamokban történő jobb végrehajtása révén; azonban figyelmeztet, hogy a felülvizsgálat nem helyettesíthet más eszközöket, köztük a kötelezettségszegési eljárásokat sem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hatékony ellenőrzési, nyomon követési és felülvizsgálati mechanizmust a fenntartható fejlesztési célok és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend végrehajtására és általános érvényesítésére vonatkozóan, és felszólítja a Bizottságot, hogy az Eurostattal együttműködve alakítsa ki a fenntartható fejlesztési célok Unión belüli belső alkalmazására vonatkozó konkrét eredménymutatók készletét; felhívja a Bizottságot, hogy évente nyújtson be jelentést a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása terén elért uniós eredményekről; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamokat a koherens jelentéstételben; felszólítja a Parlamentet, hogy partnerként vegyen részt a folyamatban, különösen a 2020 utáni időszakra vonatkozó második munkafolyamatban, és kéri, hogy évente szervezzenek párbeszédet és beszámolót a Parlament, a Tanács és a Bizottság között, és ennek eredményeként készítsenek jelentést; sürgeti, hogy az eredmények legyenek átláthatóak, valamint könnyen érthetőek és közvetíthetőek a közönség széles skálája számára; kiemeli az átláthatóság és demokratikus elszámoltathatóság fontosságát a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend nyomon követése során, és emiatt hangsúlyozza a társjogalkotók szerepét ebben a folyamatban; úgy véli, hogy egy EUMSZ 295. cikke szerinti kötelező intézményközi megállapodás megkötése megfelelő keretet teremtene az együttműködés számára ebben a tekintetben; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok kötelesek beszámolni az ENSZ-nek a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos teljesítményükről; hangsúlyozza, hogy ezeket a tagállami jelentéseket az illetékes helyi és regionális hatóságokkal együttműködve kell kidolgozni; kiemeli, hogy a föderális berendezkedésű vagy átruházott kormányzati hatáskörökkel működő tagállamokban részletezni kell az ilyen meghatalmazott kormányzati szintek előtt álló sajátos kihívásokat és kötelezettségeket a fenntartható fejlesztési célok teljesítése terén; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a fenntartható globális értékláncokat azáltal, hogy a vállalatok ellátási láncának egészére összpontosítva bevezeti a kellő gondosság rendszerét, amely támogatná a vállalkozásokat a felelősségteljesebb beruházásokban, és ösztönözné a szabadkereskedelmi megállapodások fenntarthatósági fejezeteinek hatékonyabb végrehajtását, többek között a korrupció elleni fellépés, az átláthatóság, az adókikerülés elleni fellépés és a felelősségteljes vállalati magatartás területén; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy minden európai jövőképnek magában kell foglalnia a fenntartható fejlesztési célokat mint kulcsfontosságú elvet, és ennek során a tagállamoknak el kell mozdulniuk a gazdaság fenntartható modelljei felé, és az EU által a fenntartható fejlődés megvalósításában betöltött szerepnek kell az Európa jövőjéről szóló 2017. március 1-jei bizottsági fehér könyvvel (COM(2017)2025) elindított gondolkodás középpontjában állnia, ahol a fenntarthatóság erősebb szempontjára van szükség a gazdasági növekedés keretében; úgy véli, hogy a fenntartható fejlesztési célok elérése és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend megvalósítása alapvető fontosságú az EU számára, és hogy a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása Európa öröksége a jövő nemzedékei számára; elismeri, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend összhangban van az Európai Unió elveivel és értékeivel, és ezért a fenntartható fejlesztési célok elérése természetéből fakadóan követi az Európai Unió arra irányuló tervét, hogy egy jobb, egészségesebb és fenntarthatóbb európai jövőt teremtsen meg; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy építsék ki az integrált értékelés, a technológiai és intézményi innováció és a pénzügyi mobilizálás kapacitásait a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | elismeri, hogy az európai országok többsége – mind az uniós tagállamok, mind a nem uniós országok – aláíró felei a fenntartható fejlesztési célokról szóló megállapodásnak; úgy véli, hogy az Európa jövőjéről folyó vitával összefüggésben mérlegelni kell egy, a fenntartható fejlesztési célok elérésére vonatkozó páneurópai keret kialakítását az EU tagállamai, az EGT-országok, az uniós társulási megállapodások aláírói, az uniós tagjelölt országok és a kilépését követően az Egyesült Királyság között; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza a magas szintű politikai fórumnak a fenntartható fejlesztési célok nyomon követésében és felülvizsgálatában betöltött szerepét, és felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tartsák tiszteletben az EU vezető szerepét a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend kialakításában és végrehajtásában azáltal, hogy még a Közgyűlés égisze alatt működő magas szintű politikai fórum előtt közös uniós álláspontokat és együttes uniós jelentéstételt fogadnak el, amelyek a tagállamok és az uniós intézmények koordinált jelentéstételén alapulnak; felkéri a Bizottságot, hogy a következő magas szintű politikai fórumon értékelje a meglévő fellépéseket és bizonyos, felülvizsgálandó fenntartható fejlesztési célokat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy az EU-nak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság és a fenntartható termelési és fogyasztási rendszer felé tartó átmenet globális éllovasává kell válnia; felkéri a Bizottságot, hogy tudományos, technológiai és innovációs politikáit irányítsa a fenntartható fejlesztési célok felé, és felszólítja a Bizottságot, hogy a hosszú távú szakpolitikai koordináció és kohézió megfogalmazása és támogatása érdekében adjon ki közleményt a fenntartható fejlesztést szolgáló tudományos, technológiai és innovációs munkáról („STI4SD”), ahogy azt a Bizottságnak a Rio+20, nevezetesen a fenntartható fejlesztési célok nyomon követésével foglalkozó szakértői munkacsoportja ajánlotta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a tudomány, a technológia és az innováció a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásának rendkívül fontos eszközei; hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődés fogalmát és a társadalmi kihívásokat jobban be kell építeni a Horizont 2020-ba és a jövőbeli kutatási keretprogramokba; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékezet arra, hogy a 2016. május 12-i állásfoglalásában felvázoltak szerint a Parlamentnek világos szereppel kell rendelkeznie a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend uniós végrehajtásában; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli az erőforrás-hatékonyság – többek között a hulladékkeletkezés megelőzése, az újrafelhasználás és az újrafeldolgozás, az energia-visszanyerésnek a nem újrafeldolgozható anyagokra történő korlátozása, valamint az újrafeldolgozható vagy újrahasznosítható hulladékok hulladéklerakókban való elhelyezésének fokozatos megszüntetése révén történő – előmozdítására irányuló közelmúltbeli kezdeményezéseket, amint azt a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv és a hulladékokra vonatkozó ambiciózus uniós célkitűzések is előirányozzák, amelyek egyebek mellett hozzá fognak járulni a 12. fenntartható fejlesztési cél eléréséhez és a tengeri szemét csökkentéséhez; tudatában van, hogy a fenntartható fejlesztési és éghajlat-változási célok költséghatékony teljesítéséhez fokozni kell az erőforrás-hatékonyságot, ami 2050-ig évi 19 százalékkal csökkenti majda globális üvegházhatásúgáz-kibocsátást, a G7 országok üvegházhatásúgáz-kibocsátását pedig akár 25 százalékkal is csökkentheti 2050-ig; rámutat arra, hogy a 17 fenntartható fejlesztési cél közül 12 a természeti erőforrások fenntartható hasznosításától függ; kiemeli a fenntartható fogyasztás és termelés fontosságát, amelyet a hatékonyság növelésével, valamint a szennyezés, az erőforrásigény és a hulladék csökkentésével kell elérni; hangsúlyozza, hogy a növekedést le kell választani az erőforrás-használatról és a környezetre gyakorolt hatásokról; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen rendszeres jelentést a körforgásos gazdaság helyzetéről, amely tájékoztatást ad az aktuális helyzetről és a tendenciákról, és objektív, megbízható és összehasonlítható információk alapján lehetővé teszi a jelenlegi politikák módosítását; felhívja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy a körforgásos gazdaság jelentősen csökkentse az új anyagok felhasználását és az anyagpazarlást, tartósabb termékeket állítson elő, és hasznosítsa azokat a gyártási melléktermékeket és többletanyagokat, amelyeket korábban hulladékáramnak tekintettek; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy, a műanyagokra vonatkozó ambiciózus és átfogó stratégiát, egyben folytassa a vegyi anyagok környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelésére vonatkozóan 2020-ra kitűzött célok teljesítését, figyelembe véve a nem toxikus anyagok ciklusára vonatkozóan a 7. környezetvédelmi cselekvési programban meghatározott célkitűzéseket; úgy véli, hogy a 2. fenntartható fejlesztési cél teljesítésének szempontjából alapvetően fontos az élelmiszerpazarlás elleni európai szintű összehangolt küzdelem; rámutat arra az uniós célkitűzésre, hogy az élelmiszer-hulladékokat 2030-ig 50 %-kal csökkentsék; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az 1386/2013/EU határozat jelzi, hogy a globális gazdaságban a jelenlegi gyártási és fogyasztási rendszerek sok hulladékot állítanak elő, amelyek a javak és szolgáltatások növekvő keresletével és az erőforrások kimerülésével együtt hozzájárulnak az alapvető nyersanyagok, ásványi anyagok és az energia költségeinek emelkedéséhez, még több környezetszennyezést és hulladékot teremtve, növelve az üvegházhatású gázok globális kibocsátását, súlyosbítva a talajpusztulást és az erdőirtásokat, így szükségessé téve az EU és a tagállamok minden erőfeszítését annak érdekében, hogy biztosítsák a termékek és szolgáltatások életciklusának elemzését és ezáltal a fenntarthatóságra gyakorolt tényleges hatások értékelését; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet arra, hogy a gazdasági növekedés erőforrás-fogyasztástól való elválasztása elengedhetetlen ahhoz, hogy korlátozzák a környezeti hatást, javítsák Európa versenyképességét, és csökkentsék az erőforrásoktól való függőségét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy az EU teljesítse a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend céljait, elengedhetetlen, hogy ezek átfogó módon visszaköszönjenek az európai szemeszterben, többek között a zöld munkahelyek, az erőforrás-hatékonyság, a fenntartható beruházások és az innováció kezelésén keresztül; megjegyzi, hogy az erőforrás-hatékonyabb gazdaság nagy munkahelyteremtési és gazdasági növekedési potenciállal rendelkezik, mivel 2050-ig további 2 billió USD-vel járul hozzá a globális gazdasághoz, illetve 600 milliárd USD-vel a G7 országok gazdaságához; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy hangsúlyozza valamennyi érdekelt fél, többek között a befektetők, a szakszervezetek és a polgárok számára, milyen előnyökkel jár a nem fenntartható gyártás átalakítása olyan tevékenységekké, amelyek lehetővé teszik a fenntartható fejlesztési célok végrehajtását, és a munkaerőnek a zöld, tiszta, minőségi foglalkoztatás tekintetében történő folyamatos újraképzését; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy uniós szinten elérjék a fenntartható mezőgazdaságra vonatkozó 2. fenntartható fejlesztési célt, valamint a szennyezés megelőzésére és a túlzott vízhasználatra vonatkozó (6.3. és 6.4.) fenntartható fejlesztési célokat, továbbá a talajminőség javítására (2.4. és 15.3.) és a biodiverzitás csökkenésének megállítására (15.) vonatkozó fenntartható fejlesztési célokat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy küszöböljék ki a víznek a vízügyi keretirányelvben előírt megfelelő állapotában mutatkozó jelentős késlekedéseket, és biztosítsák a 6. fenntartható fejlesztési cél megvalósítását; rámutat, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség értékelései szerint az európai folyó- és tóvizeknek több mint a fele nem éri el a jó ökológiai állapotot, és hogy még mindig a vízi ökoszisztémák szenvedik el a legjelentősebb romlást és biodiverzitás-csökkenést; felszólítja a Bizottságot a fenntartható vízgazdálkodás innovatív megközelítéseinek támogatására, többek között azáltal, hogy a szennyvíz-újrafelhasználásban rejlő összes lehetőséget felszabadítja, és hogy alkalmazza a körforgásos gazdaság elveit a vízgazdálkodásban, mégpedig azáltal, hogy intézkedéseket hajt végre a szennyvíz biztonságos mezőgazdasági, ipari és önkormányzati újrafelhasználásának előmozdítására; hangsúlyozza, hogy a nyári hónapokban mintegy 70 millió európai szembesül vízhiánnyal; emlékeztet továbbá arra is, hogy az EU teljes népességének mintegy 2 %-a nem jut korlátlanul ivóvízhez, ami aránytalanul sújtja a sérülékeny, marginalizált csoportokat; emlékeztet továbbá arra is, hogy a nem biztonságos víz és a rossz szennyvízkezelés és higiénia miatt naponta tíz európai hal meg; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli az óceánjaink jövőjéről szóló bizottsági közös közleményt, amely 50 intézkedést javasol a biztonságos, védett, tiszta és fenntarthatóan kezelt óceánokra vonatkozóan Európában és világszerte is annak érdekében, hogy teljesíteni lehessen a 14. fenntartható fejlesztési célkitűzést, ami annál is sürgősebb, mivel biztosítani kell az európai tengerek és a világ óceánjainak gyors regenerálódását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza a biodiverzitás környezeti jelentőségét és társadalmi-gazdasági hasznát, és megjegyzi, hogy a bolygónk tűrőképességének határairól szóló legutóbbi jelentés szerint a biodiverzitás csökkenésének értékei túllépték a bolygónk által megszabott határt, miközben a bioszféra sértetlensége olyan alapvető határ, amely ha jelentősen módosul, új állapotot teremt a Föld rendszerében; aggodalommal jegyzi meg, hogy az Európa 2020 stratégia biodiverzitásra vonatkozó stratégiájának és a biológiai sokféleségről szóló egyezménynek a céljai további jelentős erőfeszítések nélkül nem fognak teljesülni; emlékeztet arra, hogy az állatfajok mintegy 60 %-a és a védett élőhelyek 77 %-a nem rendelkezik optimális feltételekkel (9); felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e célok elérése érdekében fokozzák erőfeszítéseiket, egyrészt a természetre vonatkozó irányelvek teljes körű végrehajtása, másrészt annak révén, hogy elismerik az európai környezet ökoszisztémáinak és biodiverzitásának hozzáadott értékét, és – a következő költségvetésekben is – elégséges erőforrást rendelnek a biodiverzitás megőrzéséhez, és különösen a Natura 2000 hálózathoz és a LIFE programhoz; megismétli, hogy egy közös nyomon követési módszerre van szükség, amely figyelembe veszi a biodiverzitásra fordított valamennyi közvetlen és közvetett kiadást és azok eredményességét, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az uniós kiadások összessége nem gyakorolhat negatív hatást a biodiverzitásra, és támogatnia kell Európa biodiverzitással kapcsolatos céljainak elérését; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy a természetvédelmi irányelvek maradéktalan végrehajtása, érvényesítése és megfelelő finanszírozása alapvető feltétele a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia egésze sikerének és a stratégiában megfogalmazott kiemelt célok teljesítésének; üdvözli az Európai Bizottság azon döntését, hogy nem vizsgálja felül a természetvédelmi irányelveket; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy minél előbb egészítsék ki és erősítsék meg a Natura 2000 ökológia hálózatot, fokozva az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy biztosítsák megfelelő számú különleges természetmegőrzési terület kijelölését az élőhelyekről szóló irányelv értelmében, és hogy a kijelölést követően hozzanak hatékony intézkedéseket az európai biodiverzitás védelmére; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy a kutatások szerint a nem fenntartható mezőgazdaság az egyik fontos okozója a talaj szervesszén-tartalma és a talaj biodiverzitása csökkenésének; felszólítja az EU-t olyan módszerek előmozdítására, amelyek javítják a talajminőséget, mint például a pillangósvirágúak termesztésének és az állattartásnak a rotálása, lehetővé téve ezzel, hogy az EU teljesítse a 2.4. és 15.3. fenntartható fejlesztési célt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak sokkal többet kell tennie azért, hogy hozzájáruljon a 15. fenntartható fejlesztési célkitűzés eléréséhez; felszólítja a Bizottságot, hogy lépjen fel mindenekelőtt a környezet szennyezésmentesítésének területén, ennek keretében javasoljon harmonizált jogszabályokat a talajfelhasználás és -pusztulás megakadályozására, illetve mielőbb nyújtsa be az erdőirtás és erdőpusztulás elleni küzdelemre vonatkozó, már több alkalommal bejelentett cselekvési tervet és az ennek megvalósítására vonatkozó menetrendet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | elismeri, hogy a talaj biodiverzitásának és a talaj szervesszén-tartalmának változását főleg a területgazdálkodási gyakorlatok és a földhasználat megváltoztatása, valamint az éghajlatváltozás váltják ki, súlyos negatív hatásokat gyakorolva a teljes ökoszisztémára és a társadalomra; felhívja a Bizottságot, hogy a következő 8. környezetvédelmi cselekvési programban fordítson megkülönböztetett figyelmet a talajjal kapcsolatos kérdésekre; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a takarmányozási célból az EU-ba importált szójabab hozzájárul a dél-amerikai erdőirtáshoz, és ezzel aláássa az erdőirtásra, az éghajlatváltozásra és a biodiverzitásra vonatkozó fenntartható fejlesztési célokat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy globális szereplőként fokozza erőfeszítéseit az arktikus térség fontos ökológiájának és környezetének védelme terén; határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy ne engedjen meg semmilyen olyan politikát, amely az arktikus térség kiaknázását ösztönzi fosszilis tüzelőanyagok kinyerése céljából; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli egyrészt, hogy a hangsúly a biodiverzitáson, a természeti erőforrásokon és az ökoszisztémákon van, másrészt annak elismerését, hogy ezen tényezők és az emberi egészség és jólét között kapcsolat van; hangsúlyozza a „One Health” (egy egészség) megközelítés szükségességét, amely az emberi, állati és környezeti egészséget egyaránt magában foglalja, és emlékeztet arra, hogy az új egészségügyi technológiák fejlesztését célzó kutatásba és innovációba való beruházás alapvető előfeltétele a fenntartható fejlesztési célok teljesítésének; sürgeti a Bizottságot, hogy sürgősen végezzen elemzést annak érdekében, hogy választ adjon az „Egy pillantás az OECD/EU egészségügyére” című kiadványra, amely szerint a várható élettartam több uniós tagállamban sem emelkedett; megjegyzi, hogy a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférés a fenntartható egészségügyi rendszerek kulcsa, mivel képes csökkenteni az egyenlőtlenségeket; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a hozzáférés előtt egyéni és szolgáltatói szinten és az egészségügyi rendszer szintjén jelentkező akadályok kezelése érdekében, valamint hogy továbbra is be kell ruházni az innovációba, az orvosi kutatásba és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központba (ECDC) abból a célból, hogy elérhető, fenntartható és a HIV/AIDS, a tuberkulózis, a tuberkulózis, a hepatitis C és az egyéb elhanyagolt, gyakran a szegénységgel összefüggő fertőző betegségek világméretű problémájának leküzdésére is alkalmas egészségügyi megoldásokat lehessen kikísérletezni; emlékeztet arra, hogy a globális szintű orvosi kutatás-fejlesztésbe történő beruházás alapvető fontosságú az olyan felmerülő egészségügyi kihívások leküzdéséhez, mint a járványok és az antibiotikum-rezisztencia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy az óceánok gazdasága vagy a „kék” gazdaság fontos lehetőségeket kínál a tengeri erőforrások fenntartható hasznosítására és megőrzésére, és hogy a tervezési eszközök és gazdálkodási rendszerek fejlesztésére és bevezetésére nyújtott megfelelő kapacitásépítési támogatás lehetővé tenné, hogy a fejlődő országok is megragadják ezeket a lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak e tekintetben alapvető szerepet kell játszania; |
| --- | --- |

40.

| 41. | elismeri, hogy összefüggés van a halászati erőforrások kitermelése, és a megőrzés és a kereskedelem között; elismeri továbbá, hogy rendkívül magas annak az alternatív költsége, ha nem lépnek fel a káros halászati támogatások kezelése érdekében, mivel cselekvés hiányában az erőforrások ki fognak merülni, bizonytalanná válik az élelmiszer-ellátás és megsemmisülnek azok a foglalkoztatási források, amelyeket meg kívánunk őrizni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | emlékeztet arra, hogy az EU és tagállamai mind aláíró felei a Párizsi Megállapodásnak, és ezáltal elkötelezték magukat annak célkitűzései mellett, amelyek globális fellépést kívánnak meg; kiemeli, hogy integrálni kell a hosszú távú széntelenítési célkitűzést annak érdekében, hogy a globális felmelegedés mértékét jóval 2 oC alattira korlátozzuk, valamint hogy erőfeszítéseket tegyünk annak érdekében, hogy még jobban, azaz 1,5 oC-ra korlátozzuk ezt a növekedést; |
| --- | --- |

42.

| 43. | emlékeztet, hogy a 2030-ig terjedő éghajlati és energiakeretre vonatkozó bizottsági javaslat három fő célt határoz meg: az üvegházhatású gázok kibocsátásának legalább 40 %-kal történő csökkentése, az uniós energiaszükséglet legalább 27 %-ának megújuló energiaforrásból történő fedezése és az energiahatékonyság legalább 30 %-kal való növelése; emlékeztet a Parlament által ezekkel a célértékekkel kapcsolatban elfogadott álláspontokra; hangsúlyozza, hogy ezeket a célokat folyamatosan felül kell vizsgálni, és – tekintetbe véve az EU-n belüli regionális és országos sajátosságokat – ki kell dolgozni egy uniós stratégiát a zéró kibocsátás század közepéig történő elérésére, amely költséghatékony pályát vázol fel a Párizsi Megállapodásban foglalt közel nulla kibocsátási cél elérése felé; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy hatékonyan integrálják a fejlesztési politikákba az éghajlatváltozás mérséklését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást; kiemeli, hogy ösztönözni kell az energiahatékonyságra és a tiszta technológiákra irányuló technológiatranszfereket, és támogatni kell a hálózattól független, decentralizált és megújuló energiával foglalkozó kisléptékű projektekre irányuló beruházásokat; felhívja továbbá az Uniót, hogy növelje a fenntartható mezőgazdaság számára nyújtott támogatásának mértékét az éghajlatváltozás elleni fellépés jegyében, a mezőgazdasági kistermelők, a növénytermesztés diverzifikációja, az agrárerdészet és az agrárökológiai gyakorlatok célzott támogatása révén; |
| --- | --- |

44.

| 45. | megjegyzi, hogy a környezet romlása és az éghajlat változásai jelentős kockázatot képeznek a béke és igazságosság megteremtése és fenntartása szempontjából; elismeri, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani arra, hogy az éghajlatváltozás és a környezet romlása mennyiben kiváltói a globális migrációnak, a szegénységnek és az éhezésnek; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy a globális szinten folytatott diplomáciai párbeszédekben stratégiai prioritásként tartsák fenn az éghajlatváltozást, ideértve a magas szintű kétoldalú és régiók között folyó párbeszédeket is a G7, a G20 és az ENSZ keretében, valamint a partnerországokkal, például Kínával, annak érdekében, hogy egy olyan pozitív és aktív párbeszéd alakuljon ki, amellyel felgyorsítható a tiszta energiára való globális átállás, és elkerülhető a veszélyes éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

45.

| 46. | elismeri az USA-beli székhelyű „Éghajlati és Biztonsági Központ” által az éghajlatváltozás és a nemzetközi biztonság közötti lobbanáspontok azonosítása terén végzett munkát, amely az éghajlatváltozás egy „veszélyt megsokszorozó” tényezőnek tekinti, ami nagyobb mértékű humanitárius és katonai intervenciót követel meg, és a városokat és katonai bázisokat fenyegető súlyos katasztrófákhoz vezethet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy számos tagállamban probléma az energiaszegénység, amelyet gyakran olyan helyzetként határoznak meg, ahol az egyének vagy a háztartások nem tudnak megfelelően fűteni, illetve megfizethető költségek mellett biztosítani az egyéb szükséges energiaszolgáltatásokat otthonaikban; hangsúlyozza, hogy az energiaszegénység a növekvő energiaáraknak, a nemzeti és regionális gazdaságokra gyakorolt recessziós hatásoknak és az otthonok gyenge energiahatékonyságának tudható be; emlékeztet, hogy a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztika (EU-SILC) becslései szerint 54 millió európai polgár (az EU népességének 10,8 %-a) nem tudta megfelelően melegen tartani otthonát 2012-ben, és hasonló számokat jelentettek a közműszámlák késedelmes fizetése vagy a rossz lakhatási körülmények fennállása tekintetében; felszólítja a tagállamokat, hogy a ismerjék el és kezeljék ezt a problémát, mivel az alapvető energiaszolgáltatások garantálása kritikus jelentőségű annak biztosításában, hogy a közösségek ne szenvedjenek el káros egészségügyi hatásokat, ne rekedjenek meg a szegénységben, jó életminőséget tudjanak fenntartani, és hogy a támogatásra szoruló háztartások megsegítésének pénzügyi költsége ne jelentsen túl nagy terhet; hangsúlyozza, hogy a korszerű energiaszolgáltatások döntő fontosságúak az emberek jóléte és egy ország gazdasági fejlődése szempontjából; mégis világszerte mintegy 1,2 milliárd ember nem fér hozzá az elektromos áramhoz, és több mint 2,7 milliárd ember él tiszta főzési lehetőségek nélkül; emlékeztet továbbá, hogy ezen emberek több mint 95 %-a vagy a Szubszaharai-Afrikában vagy pedig Ázsia fejlődő részein él, 80 %-uk pedig vidéki térségekben; hangsúlyozza, hogy az energia központi szereppel bír szinte minden olyan nagy kihívásban és lehetőségben, amelyekkel ma a világ szembesül; hangsúlyozza, hogy legyen szó a munkahelyekről, a biztonságról, az éghajlatváltozásról, az élelmiszertermelésről vagy a jövedelmek növekedéséről, az energiához való hozzáférés mindenki számára létfontosságú, és a fenntartható energia lehetőség, amely átalakítja az emberek életét, a gazdaságot és a bolygót; |
| --- | --- |

47.

| 48. | javasolja, hogy az éghajlati fellépést teljes mértékben integrálják az uniós költségvetésbe (az éghajlati fellépés általános érvényesítése), biztosítva, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló intézkedéseket Európában minden befektetési döntésbe beépítsék; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felszólítja a Bizottságot, hogy az UNFCCC keretében folyó 2018-as támogató párbeszédtől számított hat hónaptól kezdve ötévente készítsen jelentést az EU éghajlatvédelmi jogszabályairól, a vállaláselosztásról szóló rendeletet és az ETS irányelvet is beleértve, annak megállapítása érdekében, hogy ezek a jogszabályok hatékonyak-e az EU üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését célzó erőfeszítéseitől elvárt hozzájáruláshoz, és hogy a jelenlegi kibocsátáscsökkentési pálya elegendő-e a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy legkésőbb 2020-ig vizsgálja felül és fokozatosan növelje a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretet és az EU nemzeti vállalásait, hogy azok kellően összhangban legyenek a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljaival és a fenntartható fejlesztési célokkal; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az üvegházhatást okozó gázokat elnyelő potenciált olyan szakpolitikák fejlesztése révén, amelyek támogatják az erdőtelepítést és a helyes erdőgazdálkodási gyakorlatokat, tekintettel arra, hogy az EU a 2030-ra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend alapján kötelezettséget vállalt arra, hogy előmozdítja a fenntartható erdőgazdálkodás megvalósítását, megállítja az erdőirtást, helyreállítja a megromlott állapotú erdőket, és 2020-ig növeli az erdőtelepítést és az újraerdősítést; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy a globális felmelegedés mérséklésére irányuló erőfeszítések nem akadályai a gazdasági növekedésnek és foglalkoztatásnak, hanem éppen ellenkezőleg, a gazdaság széntelenítését az új fenntartható gazdasági növekedés és foglalkoztatás legfontosabb forrásának kell tekinteni; mindazonáltal elismeri, hogy bármely új gazdasági és társadalmi modell felé való elmozdulás során azok a közösségek, amelyekben a hagyományos iparágak központi szerepet játszanak, valószínűleg kihívásokkal fognak szembesülni; hangsúlyozza ezen átállás során a támogatás fontosságát, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy irányítsák át a finanszírozást például az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (ETS) forrásaiból egy, a legjobb környezetvédelmi szabványokat és biztonságos, stabil és fenntartható munkahelyeket biztosítani képes legjobb gyártási technológiák és gyakorlatok bevezetését támogató és az ilyen közösségeket segítő modernizáció és igazságos átállás érdekében; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megjegyzi, hogy a biodiverzitás folyamatos csökkenése, valamint az erdőirtás és az éghajlatváltozás negatív hatásai az erőforrásokért, például az élelmiszerért és az energiáért folyó versenyhez, a szegénység növekedéséhez, globális politikai instabilitáshoz, a lakosság kényszerű elvándorlásához és új globális migrációs mintákhoz vezethetnek; kitart amellett, hogy a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak és a tagállamoknak mérlegelniük kell ezeket a külkapcsolataik és a nemzetközi diplomácia minden szempontjában, ugyanakkor biztosítaniuk kell a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) finanszírozásának jelentős növelését; kéri a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy a harmadik országokkal folytatott minden tevékenységükben és interakciójukban folytassák a kibocsátáscsökkentésre irányuló erőfeszítéseket azáltal, hogy előmozdítják egyrészt a megújuló energiaforrásokat, az erőforrás-hatékonyságot, a biodiverzitás és az erdők védelmét, másrészt az éghajlatváltozás mérséklését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU külső politikái összeegyeztethetők legyenek a fenntartható fejlesztési célokkal, továbbá azonosítsa azokat a területeket, ahol további fellépésre vagy végrehajtásra van szükség annak biztosításához, hogy az EU külső politikái támogassák a fenntartható fejlesztési célok végrehajtását és ne ütközzenek a fenntartható fejlesztési célokkal és azok végrehajtásával más régiókban, különösen a fejlődő országokban; e célból felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be egy megbízható folyamatot, kezdve az új kezdeményezésekre és javaslatokra vonatkozó előrejelző/korai figyelmeztető módszerrel, beleértve a meglévő jogszabályok felülvizsgálatát is, valamint nyújtson be javaslatot egy átfogó, fenntartható fejlesztési stratégiára; hangsúlyozza a rendelkezésre álló eszközöket és fórumokat, mint az Európai Fenntartható Fejlődési Alapot (EFFA), az ENSZ-EGB fenntartható fejlődéssel foglalkozó regionális fórumát, a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórumot és az ENSZ központi platformját; felszólít, hogy a magas szintű politikai fórumon készítsenek önkéntes felülvizsgálatot, összhangban a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrenddel, amely arra bátorítja a tagállamokat hogy „végezzék el az elért haladás rendszeres és inkluzív felülvizsgálatát”; hangsúlyozza e tekintetben a rendszeres és megfelelő előzetes hatásvizsgálatok szerepét; emlékeztet a Szerződés azon kötelezettségére, hogy minden olyan politikában, amely hatással lehet a fejlődő országokra, figyelembe kell venni a fejlesztési együttműködés céljait; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kiemeli a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) mint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend célkitűzéseinek elérését, valamint a szegénység minden formájának és dimenziójának felszámolását szolgáló kulcsfontosságú eszköz jelentőségét, miközben megismétli, hogy a fejlesztési támogatás önmagában nem elegendő a fejlődő országok szegénységből való kiemeléséhez; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a fokozottabb elszámoltathatóságot ösztönző eszközöket, mint például a költségvetés-támogatást; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy haladéktalanul erősítsék meg újból azon kötelezettségvállalásukat, hogy bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-ával részt vesznek a hivatalos fejlesztési támogatásban (ODA), valamint nyújtsanak be részletes ütemtervre irányuló javaslatot az ODA fokozatos növelésére, hogy elérjék ezt a célt; emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy az ODA legalább 20 %-át az emberi fejlődésre és a társadalmi befogadásra fordítja, és e célból megújított kötelezettségvállalást kér; felszólítja a Bizottságot, hogy teljesítse az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottsága (DAC) teljes hivatalos ODA-kötelezettségvállalás 86 %-át kitevő átlagos támogatási elem elérésére irányuló ajánlását; kéri az ODA eltérítésének megelőzését és a nemzetközileg elfogadott fejlesztéshatékonysági elvek tiszteletben tartását, szem előtt tartva az ODA alapvető célkitűzését, amely a szegénység felszámolása, különösen a legkevésbé fejlett országokra és az instabil helyzetekre összpontosítva, emlékeztet arra, hogy túl kell lépni a támogató/kedvezményezett kapcsolaton egy szélesebb körű fejlesztési menetrendben; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend finanszírozása szempontjából alapvető fontosságú biztosítani az igazságos adózást és az átláthatóságot, az adókikerülés elleni fellépést, az illegális pénzáramlások és az adóparadicsomok megszüntetését, az államháztartási gazdálkodás javítása, fenntartható gazdasági növekedés és a belföldi források mozgósításának növelése mellett; felkéri az EU-t, hogy hozzon létre egy finanszírozási programot (DEVETAX 2030), amelynek kifejezett célja, hogy támogassa az adórendszerek kialakítását a feltörekvő piacgazdaságokban, és segítsen a fejlődő országoknak új regionális adóhivatalok létrehozásában; megismétli a szegénység világszintű kihívásának megoldása érdekében a pénzügyi tranzakciókra kivetendő globális adóra irányuló, valamint azon felhívását, hogy meg kell vizsgálni valamennyi nemzeti és uniós adópolitika fejlődő országokra kifejtett továbbgyűrűző hatását, és fenn kell tartani a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét az e területet érintő jogszabályok elfogadásakor; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a migrációval kapcsolatos megközelítésük újbóli kiigazítására, migrációs politikájuknak a 10. fenntartható fejlesztési céllal összhangban való kialakítása, és a migránsok és menedékkérők tényeken alapuló kezelése érdekében, fellépve az idegengyűlölet és a migránsokkal szembeni hátrányos megkülönböztetés ellen, valamint az emberi fejlődést támogató alapvető eszközökbe való beruházás céljából; megismétli azon aggodalmát, hogy a migráció alapvető okainak kezelésére irányuló új politikák és finanszírozási eszközök esetleg a fejlesztési célok kárára kerülnek végrehajtásra, és e tekintetben kéri az Európai Parlament erősebb felügyeleti szerepét annak biztosítása érdekében, hogy az új támogatási eszközök megfeleljenek az uniós jogalapnak, elveknek és kötelezettségvállalásoknak, különösen pedig a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendnek; emlékeztet arra, hogy a fejlesztési együttműködés elsődleges célja a szegénység felszámolása, valamint a hosszú távú társadalmi és gazdasági fejlődés; |
| --- | --- |

55.

| 56. | üdvözli a fiatalokba mint a fenntartható fejlesztési célok fő végrehajtóiba történő befektetésre helyezett hangsúlyt; hangsúlyozza, hogy megfelelő közpolitikák, valamint a fiatalok oktatására és egészségvédelmére, többek között a szexuális és reproduktív egészségre irányuló beruházások révén ki kell aknázni a fejlődő országok demográfiai osztalékát; kiemeli azt a lehetőséget, hogy végre előmozdítsuk a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nők emancipációját mint a politikák fejlesztési célú koherenciájának fontos elemét, és sürgeti az EU-t, hogy ezeket ténylegesen érvényesítse a külső fellépések valamennyi területén; elismeri, hogy a fenntartható fejlődés biztosítása érdekében az emberi fejlődést és a humán tőkét támogató ezen alapvető eszközöket kiemelt módon kell kezelni; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kéri az Uniót és tagállamait, hogy fordítsák a szükséges erőforrásokat és a politikai figyelmet annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nők és lányok emancipációjának elve a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend középpontjában álljon; |
| --- | --- |

57.

| 58. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az állami költségvetés ne ütközzön a fenntartható fejlesztési célokkal; úgy véli, hogy az EU-ban jelentősen fel kell gyorsítani a zöld beruházásokat, innovációt és növekedést a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend megfelelő idejű és sikeres végrehajtása érdekében, és elismeri, hogy új finanszírozási eszközökre és a jelenlegi befektetési politikától eltérő megközelítésekre van szükség, mint amilyen a környezeti szempontból káros támogatások és a nagy kibocsátású projektek kivezetése; stratégiára szólít fel annak érdekében, hogy a környezetvédelmi, társadalmi és irányítási tényezőket a multinacionális vállalatok és a vállalkozások beépítsék vállalati üzleti modelljeikbe, az intézményi befektetők pedig a befektetési stratégiáikba, annak érdekében, hogy a forrásokat átcsoportosítsák a fenntartható finanszírozáshoz, és kivonják azokat a fosszilis tüzelőanyagokból; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kéri, hogy a 2020 utáni többéves pénzügyi keret az Unió költségvetését a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend megvalósítására irányítsa, biztosítva a megfelelő finanszírozást a fenntartható fejlesztési célok konkrét megvalósításához; felszólít a fenntartható fejlődés általános érvényesítésének javítására valamennyi finanszírozási mechanizmusban és költségvetési tételben, megismételve, hogy a hosszú távú szakpolitikai koherencia fontos szerepet játszik a költségek minimalizálásában; kiemeli a kohéziós politika mint az fő uniós beruházási politika fontosságát, és emlékeztet, hogy minden uniós strukturális és beruházási alap tekintetében, beleértve az Európai Stratégiai Beruházási Alapot is, horizontálisan kell alkalmazni a fenntarthatósági kritériumokat és a teljesítményalapú célkitűzéseket annak érdekében, hogy átfogóan áttérjenek a fenntartható és inkluzív gazdasági növekedésre; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felszólítja az Európai Beruházási Bankot arra, hogy nőjön fel Európa értékeihez azzal, hogy hitelezésében szigorú fenntarthatósági kritériumokat vezet be, és biztosítsa különösen azt, hogy az energia- és közlekedési ágazatnak nyújtott hitelek az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és fenntartható projekteket célozzák meg; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felszólítja az EBB-t, hogy hitelezési portfóliójának 40 %-át az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlattal szemben ellenálló növekedés céljára kösse le 2030-ig; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felkéri az EBB-t, hogy rendeljen több forrást az ELENA kezdeményezéshez, hogy pénzügyi támogatást biztosítson az energiahatékonysággal, a megújuló energia elosztásával és a városi közlekedéssel kapcsolatos projektek és programok végrehajtására összpontosító technikai segítségnyújtáshoz; |
| --- | --- |

62.

| 63. | elismeri, hogy a rugalmas és fenntartható infrastruktúra az alacsony szén-dioxid-kibocsátású fenntartható jövő megvalósításának kulcsfontosságú alapelve, és számos járulékos előnnyel jár, mint amilyen a tartósság és a tűzvésszel és árvizekkel szembeni jobb védelem; úgy véli, hogy a fenntartható társadalomra való bárminemű átállást csak akkor lehet megvalósítani, ha betartják az „első helyen az energiahatékonyság” elvét, és tovább javítják a háztartási készülékek, energiahálózatok és épületek energiahatékonyságát, miközben fejlesztik a tárolórendszereket; elismeri, hogy a legnagyobb energiahatékonysági potenciálja az épületeknek van, és ezért kéri az EU-t, hogy vállaljon kötelezettséget azon 2050-re vonatkozó cél mellett, hogy egy teljes egészében fenntartható, széntelenített és energiahatékony épületállomány jöjjön létre, amelynek energiaigénye közel nulla, és amelynek minden maradvány energiaigényét megújuló energiaforrásokból látják el; szorgalmazza a megújuló energia uniós energiaszerkezetben elfoglalt részarányának gyorsabb növelését; figyelmeztet a nem fenntartható infrastruktúra technológiai bezáródására, és felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, fenntartható gazdaságra való rendezett átállás és az infrastruktúrafejlesztés alapvető reorientációja érdekében, hogy mérsékelje a magas szén-dioxid-kibocsátást jelentő pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó rendszerszintű gazdasági kockázatokat; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy helyezzék előtérbe a fenntartható mobilitást, javítva a helyi tömegközlekedési rendszereket a területi jellemzők figyelembevételével, illetve a polgárok valós igényei alapján; úgy véli, hogy a közlekedési és infrastrukturális ágazat fejlesztéséhez nyújtott uniós pénzügyi támogatásoknak olyan célokat kell követniük, amelyek valós hozzáadott értéket biztosítanak a tagállamoknak; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy a korrupció súlyos hatást gyakorol a környezetre, és hogy a veszélyeztetett vadon élő fajokkal, ásványi anyagokkal és drágakövekkel, valamint erdészeti termékekkel, például a fával folytatott kereskedelem elválaszthatatlanul összekapcsolódik a korrupcióval; hangsúlyozza továbbá, hogy a vadon élő fajokkal folytatott kereskedelem tovább fenyegetheti a veszélyeztetett fajokat, miközben az illegális fakitermelés a biodiverzitás csökkenéséhez és nagyobb szén-dioxid-kibocsátáshoz vezethet, ami hozzájárul az éghajlatváltozáshoz; hangsúlyozza, hogy a szervezett bűnözői csoportok számára ez alacsony kockázattal járó magas hasznot jelent, mivel az erdészeti bűncselekményeket alig vizsgálják ki, a szankciók pedig gyakran nincsenek arányban a bűncselekmény súlyosságával; emlékeztet, hogy az Egyesült Nemzetek Korrupció elleni egyezménye, amely átfogó módon a korrupció megelőzésére, a hatékony bűnüldözésre, a nemzetközi együttműködésre és a vagyonvisszaszerzésre összpontosít, hatékony eszköz lehet a korrupció elleni küzdelemben a környezetvédelmi ágazatban; felszólítja a tagállamokat, hogy építsenek be a környezetvédelmi jogszabályokba és politikákba korrupcióellenes stratégiákat, például az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, továbbá erősítsék a demokráciát és a felelősségteljes kormányzást; hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi ágazatban a korrupció ellen folytatott küzdelem segít megteremteni az egyenlő hozzáférést az olyan alapvető erőforrásokhoz, mint a víz és tiszta környezet, és létfontosságú szerepe van környezetünk védelmében és a fenntartható fejlődés biztosításában; |
| --- | --- |

65.

| 66. | elismeri a kultúra és a kulturális részvétel fontosságát a fenntartható fejlesztési célok napirendjével kapcsolatos eredmények elérésében, valamint a kultúra fontos szerepét a külkapcsolatokban és a fejlesztési politikában; szorgalmazza a megfelelő támogatást a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos napirend megvalósítása terén a kulturális intézmények és szervezetek számára, valamint a kutatás, a tudomány és a művészetek közötti kapcsolatok további elmélyítését; |
| --- | --- |

66.

| 67. | emlékeztet arra, hogy a kulturális részvétel javítja a fizikai és mentális egészséget és jólétet, pozitívan hat az iskolai és szakmai teljesítményre, segít a társadalmi kirekesztés által leginkább fenyegetett emberek munkaerőpiaci beilleszkedését, és így nagyban hozzájárul számos fenntartható fejlesztési cél eléréséhez; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mély aggodalmát fejezi ki a tagállamok oktatási rendszereinek teljesítménye közötti, a legutóbbi PISA-jelentésekben is kimutatott eltérések miatt; hangsúlyozza, hogy a megfelelően finanszírozott, mindenki számára hozzáférhető állami oktatási és képzési rendszerek alapvetően fontosak az egyenlőség és a társadalmi befogadás, valamint a 4. számú fenntartható fejlesztési célkitűzés megvalósítása szempontjából, és hogy a színvonalas oktatás javítja a kiszolgáltatott személyek, a kisebbségek, a speciális igénnyel élő emberek, a nők és a lányok helyzetét; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fiatalok körében tartósan magas a munkanélküliek aránya; rámutat, hogy az oktatás kulcsfontosságú az önfenntartó társadalmak kialakulásához; felszólítja az Uniót, hogy a fiatalok foglalkoztathatóságának és minőségi munkahelyekhez való hozzáférésének elengedhetetlen előfeltételeként kapcsolja össze a minőségi oktatást, a műszaki és a szakképzést és az iparral való együttműködést; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy védjék meg a regionális kisebbségi és kevésbé használt nyelveket, valamint a nyelvi sokszínűséget, és a fenntartható fejlesztési céloknak az európai politikai keretrendszerbe, valamint a jelenlegi és jövőbeli bizottsági prioritások közé való integrálása során utasítsák el a nyelvi alapú hátrányos megkülönböztetést; |
| --- | --- |

69.

| 70. | úgy véli, hogy az egész uniós szakpolitikai kereten belül elő kell mozdítani – többek között az oktatás révén – a kulturális sokféleséget és a természeti örökség védelmét; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felhívja a tagállamokat, hogy mindenekelőtt azon iparterületek környezeti és gazdasági átalakításával foglalkozzanak, amelyek Európa számos területén a környezeti elemek súlyos szennyezését okozzák, és jelentős egészségügyi kockázatoknak teszik ki a helyi lakosokat; |
| --- | --- |

71.

| 72. | hangsúlyozza az uniós városfejlesztési menetrend szerepét a globális új városfejlesztési menetrend végrehajtásában, és üdvözli azokat a szakpolitikai fejleményeket, amelyek lehetővé teszik a városok és a régiók számára, hogy egymást erősítő zöld beruházásokat hajtsanak végre; üdvözli az olyan kezdeményezéseket is, mint a Zöld Levél díj és a Polgármesterek Globális Éghajlat- és Energiaügyi Szövetsége, és továbbra is hangsúlyozza a városok és régiók nélkülözhetetlen fontosságát a fenntartható fejlesztési célok megvalósításában, mivel a fenntarthatóság együttműködésen alapuló és hosszú távú megközelítéseket igényel a kormányzás minden szintjéről és minden ágazatból; |
| --- | --- |

72.

| 73. | emlékeztet arra, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend elismeri, hogy nem lehet elkülönítve vizsgálni az élelmiszereket, a megélhetést és a természeti erőforrásokkal való gazdálkodást; hangsúlyozza, hogy a vidékfejlesztés és a mezőgazdasági beruházások – növények, állatállomány, erdészet, halászat és akvakultúra – előtérbe helyezése eredményes eszköz a szegénység és az éhezés megszüntetésében és a fenntartható fejlődés előmozdításában; hangsúlyozza a mezőgazdaság fontos szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; hangsúlyozza, hogy az ambiciózus fenntartható fejlesztési célok csak a különböző témákban folytatott és több szereplő közötti – észak-dél, dél-dél, valamint a háromoldalú – együttműködésen és globális partnerségeken keresztül valósíthatók meg; |
| --- | --- |

73.

| 74. | üdvözli a fenntartható fejlődést magában foglaló kereskedelmi és beruházási politika általános érvényesítésére irányuló szándékot, és szorgalmazza, hogy az árucikkek és a természeti erőforrások Unión belüli és kívüli beszerzésének hatásaival jobban foglalkozzanak az uniós politikai döntéshozatalban; szorgalmazza a beruházási politika újragondolását és az innovatív finanszírozási eszközök széles körű alkalmazását a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlődés tekintetében történő ellenőrzése átlátható legyen; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felszólítja a Bizottságot, hogy az érintett érdekelt felek bevonásával nyújtson konkrét, testre szabott támogatást a marginalizált, alacsony jövedelmű háztartások és csoportok, például a romák számára, hogy biztosítsák számukra az egészséges életet, valamint az alapvető szolgáltatásokhoz és a biztonságos, tiszta természeti erőforrásokhoz, például a levegőhöz, a vízhez, a megfizethető és korszerű energiához és az egészséges táplálkozáshoz való hozzáférést, ami hozzájárul a szegénység felszámolására, az egyenlőtlenségek csökkentésére és a békés és befogadó társadalmak előmozdítására vonatkozó 1., 10. és 15. fenntartható fejlesztési cél eléréséhez is; |
| --- | --- |

75.

| 76. | elismeri – ahogyan az a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendben is szerepel –, hogy a fogyatékossággal élő személyek nagymértékben ki vannak téve a szegénység kockázatának, és nem tudják megfelelően gyakorolni alapvető jogaikat, például az oktatáshoz, az egészséghez és a munkavállaláshoz való jogukat; |
| --- | --- |

76.

| 77. | úgy véli, hogy a fenntartható jövő kialakítására irányuló uniós kezdeményezések nem hagyhatják figyelmen kívül az állatok mint érző lények szerepét és jólétét, amelyet a leggyakoribb gyártási és fogyasztási rendszerek sok esetben elhanyagolnak; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy egyre több európai polgár követelésének eleget téve az Európai Unió a lehető legrövidebb időn belül megszüntesse az állatjólét területén fennálló politikai és jogszabályi hiányosságokat; |
| --- | --- |

77.

| 78. | felszólítja a Bizottságot, hogy fordítson még több erőfeszítést és forrást a figyelemfelkeltésre, a célzott oktatási kampányokra, valamint a polgárok elkötelezettségének és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos aktivitásának növelésére; |
| --- | --- |

78.

| 79. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2020-ig szüntessék meg a pálmaolaj- és szójaalapú bioüzemanyagokhoz biztosított ösztönzőket, amelyek erdőirtáshoz és a tőzeges területek károsodásához vezetnek; szorgalmazza továbbá egy egységes tanúsítási rendszer bevezetését az uniós piacra behozott pálmaolaj vonatkozásában, amely tanúsítja, hogy a pálmaolaj a társadalmi felelősségvállalás elveinek megfelelő forrásból származik; |
| --- | --- |

79.

| 80. | határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse tovább az Unió-szerte évente több mint 430 000 korai halálesetet okozó rossz levegőminőség leküzdésére irányuló eredményes intézkedéseket; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az új és meglévő jogszabályok végrehajtását annak érdekében, hogy felgyorsítsa a levegőszennyezésre vonatkozó jogszabályok betartását elmulasztó tagállamok elleni jogi fellépést, és terjesszen elő új, hatékony jogszabályokat, ezen belül ágazatspecifikus jogszabályokat a rossz környezeti levegőminőség és a különböző szennyezési források leküzdésére, egyúttal foglalkozva a metánkibocsátással is; hangsúlyozza, hogy az EU még mindig messze van attól, hogy elérje az Unió számára meghatározott – a WHO által ajánlottaknál jóval kevésbé szigorú – levegőminőségi szinteket; |
| --- | --- |

80.

| 81. | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság fellépett a rossz levegőminőség problémájával szemben néhány kötelezettségszegési eljárás elindításával, elsősorban a 2008/50/EK irányelv által meghatározott NO2-határértékek folyamatos túllépése miatt; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rámutat arra, hogy a zajszennyezés csökkentése az egyik olyan minőségi paraméter, amelyet nem sikerül elérni 2020-ig; hangsúlyozza, hogy az Unióban a zaj évente legalább 10 000 ember szívbetegséggel és sztrókkal összefüggő korai halálához járul hozzá, és hogy 2012-ben az európai népesség mintegy egynegyede volt kitéve a határértékek feletti zajszintnek; kéri a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként a zajszint folyamatos mérését, hogy ily módon biztosítsák a határértékek betartását mind a belső, mind a külső környezetben; intézkedéseket szorgalmaz továbbá a zajszennyezés kezelése érdekében; |
| --- | --- |

82.

| 83. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság adatai szerint az EU-ban a gabona több mint 50 %-át állatok takarmányozására használják fel; megjegyzi, hogy az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete arra figyelmeztetett, hogy a gabona állati takarmányként való további felhasználása az élelmezésbiztonságot fenyegetheti azzal, hogy csökkenti az emberi fogyasztásra rendelkezésre álló gabona mennyiségét; |
| --- | --- |

83.

| 84. | hangsúlyozza az állattenyésztési ágazat hozzájárulását a fenntartható mezőgazdasághoz – különösen amennyiben növénytermesztési rendszerekbe ágyazódik be; felhívja a figyelmet az állattenyésztési ágazaton belüli aktív tápanyagciklus-menedzsmentben rejlő lehetőségekre a szén-dioxid-, ammónia- és nitrátkibocsátás környezeti hatásának csökkentése terén; felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy az integrált gazdálkodás potenciállal rendelkezik a tekintetben, hogy hozzájáruljon a mezőgazdasági ökoszisztéma jobb működéséhez és az éghajlatbarát mezőgazdasági ágazathoz; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rámutat, hogy a fejlődő országokban a mezőgazdaságban tevékenykedő nők 20–30 %-kal növelhetnék a gazdálkodásból származó bevételt, ha a férfiakéval azonos hozzáférésük lenne az erőforrásokhoz; hangsúlyozza, hogy az ilyen szintű haszon 12–17 %-kal csökkenthetné a világon az éhezők számát; |
| --- | --- |

85.

| 86. | hangsúlyozza különösen azt, hogy a nők alapvető szerepet játszanak a családi gazdaságok tagjaiként, amelyek a vidéki térségek elsődleges társadalmi-gazdasági sejtjeit képezik, és hogy ők gondoskodnak az élelmiszerek előállításáról, a hagyományos ismeretek és készségek megőrzéséről, a kulturális identitásról és a környezet védelméről, miközben a vidéki térségekben a nőket szintén érintik a bér- és a nyugdíjkülönbségek; |
| --- | --- |

86.

| 87. | emlékeztet arra, hogy a hetedik környezetvédelmi cselekvési program alapján a Bizottság köteles értékelni az uniós fogyasztás globális környezeti hatását; hangsúlyozza, hogy a fenntartható életmódok pozitív hatást gyakorolhatnak az emberi egészségre és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a 12.8. fenntartható fejlesztési cél előírja, hogy a nyilvánosság tájékoztatást és felvilágosítást kapjon a fenntartható fejlődésről és életmódokról; ennek megfelelően sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki programokat annak érdekében, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét a fogyasztás különböző típusainak az emberi egészséggel, a környezettel, az élelmezésbiztonsággal és az éghajlatváltozással kapcsolatos következményeire; felszólítja a Bizottságot, hogy késedelem nélkül tegyen közzé közleményt a fenntartható európai élelmezési rendszerről; |
| --- | --- |

87.

| 88. | megjegyzi, hogy a 12.8. számú fenntartható fejlesztési cél megköveteli a kormányoktól annak biztosítását, hogy az emberek mindenhol megfelelő tájékoztatást és felvilágosítást kapjanak a fenntartható fejlődésről és a természettel harmóniában lévő életmódról; ennek megfelelően sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki programokat a nyilvánosság azzal kapcsolatos felvilágosítására, hogy a fogyasztási szintek milyen következményekkel járnak az emberi egészségre, a környezetre, az élelmezésbiztonságra és az éghajlatváltozásra nézve; |
| --- | --- |

88.

| 89. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki átfogó szakpolitikai keretet a globális egészségügyi kihívások, például a HIV/AIDS, a tuberkulózis, a hepatitis C és az antimikrobás rezisztencia kezelésére, szem előtt tartva az uniós tagállamok és szomszédos országaik – ahol a legmagasabb a HIV és a multirezisztens tuberkulózis által okozott teher – eltérő helyzetét és sajátos kihívásait; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vállaljanak meghatározó politikai szerepet az olyan országokkal, köztük az afrikai, kelet-európai és közép-ázsiai szomszédos országokkal folytatott párbeszédben, ahol a betegségek nagy terhet jelentenek, biztosítva, hogy készen álljanak a tervek a belföldi finanszírozási forrásokra való átálláshoz annak érdekében, hogy a HIV-vel és a tuberkulózissal kapcsolatos programok hatékonyak legyenek, folytatódjanak és fokozódjanak a nemzetközi adományozók támogatásának visszavonása után, valamint továbbra is szorosan működjenek együtt ezekkel az országokkal annak biztosítása érdekében, hogy felelősséget és szerepet vállaljanak a HIV-re és a tuberkulózisra adott válaszokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

89.

| 90. | elismeri a „PREP” gyógyszer HIV/AIDS megelőzésére való rendelkezésre bocsátásának eredményességét; felszólítja továbbá a Bizottságot és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot (ECDC) annak elismerésére, hogy a HIV/AIDS kezelése preventív is lehet; |
| --- | --- |

90.

| 91. | elismeri, hogy a szexuális és reproduktív egészség és jogok átformáló erővel rendelkező fő mozgatórugói a szegénység több dimenziót magában foglaló felszámolásának, és ezeket mindig az egészséges élet és a nemek közötti egyenlőség előfeltételeként kell elismerni; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a szexuális és reproduktív egészségre és jogokra, amelyeket sajnálatos módon még mindig részletkérdésnek tekintenek annak ellenére, hogy kiemelkedő jelentőségűek a nemek közötti egyenlőség, a fiatalok társadalmi szerepvállalásának erősítése és a humán fejlődés, végső soron pedig a szegénység felszámolása szempontjából; kiemeli, hogy ez csekély előrelépést jelent a korábbi uniós megközelítésekhez képest, és hogy a szexuális és reproduktív egészségnek és jogoknak a fenntartható fejlődés fő mozgatórugóiként való elismerése még mindig várat magára; megállapítja, hogy az EU álláspontja következetlen volt ezen a téren, amit ez az intézkedéscsomag is bizonyít: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendről szóló közleményben a Bizottság csak az „egészség” témakörében ismeri el az ezen a területen folytatott uniós fellépést, a konszenzusról szóló közleményben viszont csak a „nemek közötti egyenlőség” alatt; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is kérjék az Egyesült Államoktól az úgynevezett általános tilalmi szabállyal kapcsolatos álláspontjának átgondolását; |
| --- | --- |

91.

| 92. | hangsúlyozza, hogy folytatni kell az egészségügyi kutatás támogatását annak érdekében, hogy új és jobb, hozzáférhető, megfizethető és megfelelő orvosi megoldásokat dolgozzanak ki a HIV/AIDS, a tuberkulózis és más, szegénységhez kapcsolódó és elhanyagolt betegségek, kialakuló járványok és az antimikrobás rezisztencia kezelésére; |
| --- | --- |

92.

| 93. | rámutat, hogy az EU mezőgazdasági ágazata már jelenleg is hozzájárul a fenntarthatósághoz; megállapítja azonban, hogy a közös agrárpolitikát (KAP) képessé kell tenni arra, hogy jobban reagáljon az aktuális és jövőbeli kihívásokra; felszólítja a Bizottságot, hogy a stabil, biztonságos és tápláló élelmiszerek garantálása, valamint a természeti erőforrások védelme és erősítése – és ezzel párhuzamosan az éghajlatváltozás leküzdése – érdekében vizsgálja meg, hogy a KAP és a fenntartható gazdálkodási rendszerek hogyan járulhatnának hozzá a legjobban a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez; kéri a Bizottságot, hogy a 2020 utáni KAP-ról szóló, küszöbön álló közlemény keretében terjesszen elő javaslatokat az ökologizálási intézkedések hatékonyságának további javítására, és biztosítsa a 2., 3., 6., 12., 13., 14. és 15. fenntartható fejlesztési cél elérését; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a helyben és környezetbarát módon előállított, alacsony szén-, föld- és vízlábnyomú élelmiszereket; kiemeli az agrár-ökoszisztémák és a fenntartható erdőgazdálkodás, valamint a használaton kívüli mezőgazdasági területek fenntartható helyreállítása számára biztosított ösztönzők fontosságát; hangsúlyozza, hogy a szigorú megfelelés és a szakpolitikai területek közötti nagyobb fokú koherencia révén gondoskodni kell arról, hogy valamennyi uniós szakpolitika ténylegesen elérje kitűzött célját; hangsúlyozza, hogy ez különösen fontos a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az ehhez a célhoz a KAP keretében rendelt eszközök szempontjából; |
| --- | --- |

93.

| 94. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő ezt az agroökológiai átmenetet, minimális szintre csökkentve az egészségre és a környezetre káros növényvédő szerek használatát, valamint a biogazdálkodást és a biodinamikus mezőgazdaságot védő és támogató intézkedéseket valósítva meg a KAP keretében; |
| --- | --- |

94.

| 95. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a lehető legrövidebb időn belül módosítsák a növényvédő szerek engedélyezésére vonatkozó uniós szabályokat, és ezzel egyidejűleg tűzzenek ki a használatuk csökkentésére irányuló kötelező célokat; |
| --- | --- |

95.

| 96. | rámutat arra, hogy az európai mezőgazdaság több millió munkahelyet garantál a vidéki térségekben a mezőgazdaságban és egyéb ágazatokban, biztosítva az élelmiszer-ellátást és az élelmiszer-biztonságot, és a vidéki területekre – mint élettér, gazdasági tényező és szabadidős tevékenységek háttere – vonzza az embereket; rámutat továbbá, hogy a nagyfokú biológiai sokféleségű és a magas természeti értékű rendelkező tájak az embereket vidékre vonzzák, hozzáadott értéket teremtve ezáltal a vidéki térségek számára; tudomásul veszi a vidékfejlesztési politika nagy értékét az életképes, erőteljes és élénk vidéki közösségek és gazdaságok kiépítése szempontjából; rámutat, hogy ennek megvalósítása érdekében alapvető fontosságú, hogy a mezőgazdasági termelők számára biztosítsák az erőforrásokhoz való jobb hozzáférést; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kéri olyan gazdálkodás kifejlesztését, amely a családi gazdaságokat helyezi középpontba az európai alapok – például az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) – jobb kihasználása révén, valamint azáltal, hogy különös figyelmet fordítanak a kis- és közepes méretű gazdaságokra, megosztják és átadják a szakértelmet, és kihasználják a helyi és regionális értékteremtés és termelési láncok, illetve a regionális foglalkoztatás előnyeit, nagyobb hangsúlyt helyezve a városkörnyéki kapcsolatokra és a közvetlen értékesítésre, amely sikeres modellnek bizonyul az Unió számos részén; úgy véli, hogy az európai mezőgazdaság fenntarthatóságának, valamint a mezőgazdasági termelők jóléte biztosításának egyik feltétele az, hogy a mezőgazdasági termelők képesek legyenek a munkájukból tisztességes javadalmazást nyerni; |
| --- | --- |

97.

| 98. | emlékeztet arra, hogy biztosítani kell a megfelelő közszolgáltatásokat, különösen a gyermek- és idősgondozást, mivel ezek a szolgáltatások különösen fontosak a nők számára, akik hagyományosan elsődleges szerepet töltenek be a család fiatal és idős tagjainak ellátásában; |
| --- | --- |

98.

| 99. | rámutat a hagyományos tudás és az élelmiszerek jelentőségére, különösen az EU legkülső, hegyvidéki és kedvezőtlen helyzetű térségeiben, továbbá arra a gazdasági hozzájárulásra, amelyet oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez (OFJ) hasonló európai minőségbiztosítási rendszerek tesznek a helyi területeken; emlékeztet arra, hogy a Parlament egyhangúlag támogatja az effajta védelem többféle regionálisan előállított termékre történő kiterjesztését; hangsúlyozza továbbá ezzel kapcsolatosan az uniós minőségrendszereknek (OEM/OFJ/HKT) az e területeken a megélhetés biztosítása és fenntartása terén betöltött szerepét; elismeri, hogy ezek a rendszerek széles körben csak néhány tagállamban ismertek, és kéri, hogy az ennek előnyeivel kapcsolatos tudatosságot az Unió egészében növeljék; |
| --- | --- |

99.

| 100. | hangsúlyozza a mediterrán erdőterületek és a dehesa agrár-erdészeti rendszer – amely zökkenőmentesen ötvözi a hosszú távú, ipari állattenyésztést és az erdészeti tevékenységeket – hozzájárulását a biológiai sokféleség fenntarthatóságának biztosítására irányuló célhoz, a KAP keretében való elismerés és a támogatás céljából; |
| --- | --- |

100.

| 101. | hangsúlyozza a bioenergia és a biogazdaság, illetve a megújuló energiák kinyerését, tárolását, elosztását és a mezőgazdasági üzemen belüli használatát szolgáló létesítmények jelentőségére a mezőgazdasági üzemek vonatkozásában, mivel a további értékesítési lehetőségek hozzájárulnak a jövedelembiztonsághoz, továbbá színvonalas munkahelyeket teremtenek és őriznek meg a vidéki területeken; hangsúlyozza, hogy a bioenergiák fejlesztését a fenntarthatóság szem előtt tartásával kell végezni és az nem gátolhatja az emberi fogyasztásra vagy takarmányozásra szánt termelést; hangsúlyozza, hogy az energiaszükségleteket inkább olyan hulladékok és melléktermékek felhasználásának ösztönzése révén kell kielégíteni, amelyek egyetlen más folyamatban sem hasznosíthatók; |
| --- | --- |

101.

| 102. | megjegyzi, hogy a hüvelyesek vetésforgóban történő termesztése a gazdálkodók, az állatok, a biológiai sokféleség és az éghajlati igények szempontjából egyaránt kedvező helyzetet teremthet; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy fehérjékre vonatkozó tervet, amely a vetésforgóban termesztett hüvelyeseket is magában foglalja; |
| --- | --- |

102.

| 103. | szükségesnek véli a folyamatos előrelépést a precíziós gazdálkodás, a digitalizálás, az energia racionális használata, a növénynemesítés és állattenyésztés, valamint az integrált növényvédelem egyszerűsítése terén, mivel a fenntartható fejlesztési célokon és a funkcionális biológiai sokféleségen alapuló megnövekedett hatékonyság egyaránt hozzájárul a földterület-szükséglet és a környezeti hatások csökkentéséhez; úgy véli, hogy a biológiai sokféleségnek a gazdálkodók szolgálatába állítása segítheti a jövedelmek növelését, a talaj egészségének és teljesítményének javítását, a növényvédelmet és a beporzás javítását; hangsúlyozza ezért a jobb szabályozási keret fontosságát, hogy biztosítani lehessen az időben történő, hatékony és eredményes döntéshozatali eljárásokat; hangsúlyozza, hogy ezeknek az „intelligens” megoldásoknak ösztönözniük és támogatniuk kell kínálta a méretgazdaságossággal nem rendelkező kisüzemek igényeihez szabott kezdeményezéseket, hogy kihasználhassák az új technológiák előnyeit; |
| --- | --- |

103.

| 104. | úgy véli, hogy fenn kell tartani, és fejleszteni kell a hagyományos és a helyi fajták teljesítményét, tekintettel arra, hogy képesek alkalmazkodni saját környezetük jellemzőihez, továbbá kiemeli, hogy a mezőgazdaság genetikai sokszínűségének biztosítása érdekében tiszteletben kell tartani a gazdálkodók autonóm jogát a növénynemesítésre, valamint a különböző fajok és fajták magvainak tárolására és cseréjére; elutasít minden olyan törekvést, amely élet, növény és állat, genetikai anyag vagy alapvető biológiai folyamat szabadalmaztatására irányul, különösen őshonos törzsek, fajták és jellemzők esetében; |
| --- | --- |

104.

| 105. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy cselekvési tervet, és hozzon létre egy szakértői csoportot a fenntarthatóbb növényvédelem kidolgozása érdekében; hangsúlyozza, hogy az olyan növényvédelmi rendszer kínálja a legtöbb lehetőséget, amely javítja a növénynemesítési törekvések, a természetes védelmi rendszerek és a peszticidek alkalmazása közötti kölcsönhatást; |
| --- | --- |

105.

| 106. | úgy véli, támogatni kell a szélessáv elterjedését és a közlekedési összeköttetések javítását a vidéki területeken annak érdekében, hogy – a környezetvédelmi, gazdasági és szociális területen megvalósuló, átfogó fenntarthatóság elősegítésére irányulóan – a környezeti fenntarthatóság célkitűzéseihez való hozzájárulás mellett segítsük és előmozdítsuk a növekedést a vidéki területeken. |
| --- | --- |

106.

| 107. | hangsúlyozza, hogy a kultúra ügyét a Bizottság fenntarthatóságot célzó fellépésének szerves részévé kell tenni, egyértelműen kiemelve a gazdasági fejlődésben, a munkahelyteremtésben, a demokrácia előmozdításában, a társadalmi igazságosságban és szolidaritásban, a kohézió erősítésében, valamint a társadalmi kirekesztés, a szegénység és generációs és demográfiai egyenlőtlenségek elleni küzdelemben betöltött szerepét; felszólítja a Bizottságot a kultúra szempontjainak általános érvényesítésére a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó stratégiájának célkitűzéseiben, fogalommeghatározásaiban, eszközeiben és értékelési kritériumaiban; |
| --- | --- |

107.

| 108. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  A/RES/70/1.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) (HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0224.

(4)  https://ec.europa.eu/epsc/sites/epsc/files/strategic_note_issue_18.pdf

(5)  Az „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című, 2011. május 3-i bizottsági közlemény (COM(2011)0244).

(6)  „A biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia félidős értékelése” című, 2015. október 2-i bizottsági jelentés (COM(2015)0478).

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0034.

(8)  https://unstats.un.org/sdgs/report/2016/goal-13/

(9)  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 30/2016. számú jelentése: In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme https://www.eea.europa.eu/publications/environmental-indicator-report-2016

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/168

---

P8_TA(2017)0316

A kohézió és a fejlődés előmozdítása az Unió legkülső régióiban

Az Európai Parlament 2017. július 6-i állásfoglalása a kohézió és a fejlődés előmozdításáról az Unió legkülső régióiban: az EUMSZ 349. cikkének végrehajtása (2016/2250(INI))

(2018/C 334/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 52. cikkére, amely első bekezdésében előírja, hogy a szerződéseket a tagállamokra kell alkalmazni, a második bekezdésében pedig hogy a szerződések területi hatályát az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 355. cikke részletezi, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 52. cikkére, amely első bekezdésében előírja, hogy a szerződéseket a tagállamokra kell alkalmazni, a második bekezdésében pedig hogy a szerződések területi hatályát az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 355. cikke részletezi,

| — | tekintettel az EUMSZ-nek a Saint-Barthélemy sziget Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról szóló, 2010. október 29-i 2010/718/EU tanácsi határozattal és a Mayotte Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról szóló, 2012. július 11-i 2012/419/EU tanácsi határozattal módosított 355. cikke első szakasza (1) bekezdésére, amely meghatározza, hogy a szerződések rendelkezései az EUMSZ 349. cikkének megfelelően alkalmazandók a legkülső régiókra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-nek a Saint-Barthélemy sziget Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról szóló, 2010. október 29-i 2010/718/EU tanácsi határozattal és a Mayotte Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról szóló, 2012. július 11-i 2012/419/EU tanácsi határozattal módosított 355. cikke első szakasza (1) bekezdésére, amely meghatározza, hogy a szerződések rendelkezései az EUMSZ 349. cikkének megfelelően alkalmazandók a legkülső régiókra,

| — | tekintettel az EUMSZ 349. cikkére, amely elismerve a legkülső régiók különleges státuszát, előirányozza egyedi intézkedések elfogadását, „amelyek célja különösen az, hogy meghatározza a Szerződések – így a közös politikák – alkalmazásának feltételeit ezekben a régiókban”, továbbá úgy rendelkezik, hogy ezek az intézkedések különösen, de nem kizárólag „olyan területekre vonatkoznak, mint a vám- és kereskedelempolitika, a fiskális politika, a vámszabad területek, a mezőgazdasági és halászati politika, a nyersanyagokkal és alapvető fogyasztási cikkekkel való ellátás feltételei, az állami támogatások, valamint a strukturális alapokhoz és a horizontális uniós programokhoz való hozzáférés feltételei”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 349. cikkére, amely elismerve a legkülső régiók különleges státuszát, előirányozza egyedi intézkedések elfogadását, „amelyek célja különösen az, hogy meghatározza a Szerződések – így a közös politikák – alkalmazásának feltételeit ezekben a régiókban”, továbbá úgy rendelkezik, hogy ezek az intézkedések különösen, de nem kizárólag „olyan területekre vonatkoznak, mint a vám- és kereskedelempolitika, a fiskális politika, a vámszabad területek, a mezőgazdasági és halászati politika, a nyersanyagokkal és alapvető fogyasztási cikkekkel való ellátás feltételei, az állami támogatások, valamint a strukturális alapokhoz és a horizontális uniós programokhoz való hozzáférés feltételei”,

| — | tekintettel az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjára, amely meghatározza, hogy a legkülső régiók gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetők lehetnek, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjára, amely meghatározza, hogy a legkülső régiók gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetők lehetnek,

| — | tekintettel az EUMSZ XVIII. címére, amely kitűzi a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célját, és amely meghatározza az ennek a célnak az eléréséhez szükséges strukturális pénzügyi eszközöket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ XVIII. címére, amely kitűzi a gazdasági, társadalmi és területi kohézió célját, és amely meghatározza az ennek a célnak az eléréséhez szükséges strukturális pénzügyi eszközöket,

| — | tekintettel az EUMSZ 7. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy az Unió valamennyi célkitűzését figyelembe véve és a hatáskör-átruházás elvével összhangban biztosítja a különböző politikái és tevékenységei összhangját, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 7. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy az Unió valamennyi célkitűzését figyelembe véve és a hatáskör-átruházás elvével összhangban biztosítja a különböző politikái és tevékenységei összhangját,

| — | tekintettel az Európai Bizottság legkülső régiókról szóló közleményeinek együttesére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság legkülső régiókról szóló közleményeinek együttesére,

| — | tekintettel a legkülső régiókról szóló állásfoglalásainak együttesére és különösen „A kohéziós politika szerepe az EU legkülső régióiban az Európa 2020 stratégiával összefüggésben” című, 2012. április 18-i állásfoglalására (1) és „A legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi európai uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról”című, 2014. február 26-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régiókról szóló állásfoglalásainak együttesére és különösen „A kohéziós politika szerepe az EU legkülső régióiban az Európa 2020 stratégiával összefüggésben” című, 2012. április 18-i állásfoglalására (1) és „A legkülső régiók lehetőségei fejlesztésének a strukturális alapok és a többi európai uniós program közötti szinergiák megteremtése révén történő optimalizálásáról”című, 2014. február 26-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 2015. december 15-i ítéletére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 2015. december 15-i ítéletére (3),

| — | tekintettel a Bizottság 2016. december 15-i jelentésére az Unió legkülső régióit célzó egyedi mezőgazdasági intézkedések rendszerének (POSEI) végrehajtásáról (COM(2016)0797), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. december 15-i jelentésére az Unió legkülső régióit célzó egyedi mezőgazdasági intézkedések rendszerének (POSEI) végrehajtásáról (COM(2016)0797),

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményre az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről (COM(2012)0209). |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményre az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről (COM(2012)0209).

| — | tekintettel a legkülső régiók által 1999. március 5-én Cayenne-ban aláírt memorandumra, és annak a Spanyolország, Franciaország, Portugália és a legkülső régiók által 2010. májusban aláírt együttes memorandummal kiegészített változatára, amely kimondja, hogy az EU-nak elő kell mozdítania a legkülső régiók fenntartható fejlődését a legkülső régiók számos természeti és kulturális eszközeire építve, miközben előmozdítja az esélyegyenlőség, a partnerség, az arányosság és az uniós politikák koherenciájának elvét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a legkülső régiók által 1999. március 5-én Cayenne-ban aláírt memorandumra, és annak a Spanyolország, Franciaország, Portugália és a legkülső régiók által 2010. májusban aláírt együttes memorandummal kiegészített változatára, amely kimondja, hogy az EU-nak elő kell mozdítania a legkülső régiók fenntartható fejlődését a legkülső régiók számos természeti és kulturális eszközeire építve, miközben előmozdítja az esélyegyenlőség, a partnerség, az arányosság és az uniós politikák koherenciájának elvét,

| — | tekintettel az Európai Unió legkülső régiói 2016. szeptember 22–23-i XXI. elnöki értekezletének zárónyilatkozatára és a legkülső régiók által 2017. március 30-i és 31-i negyedik fórumot követően Brüsszelben aláírt együttes memorandumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió legkülső régiói 2016. szeptember 22–23-i XXI. elnöki értekezletének zárónyilatkozatára és a legkülső régiók által 2017. március 30-i és 31-i negyedik fórumot követően Brüsszelben aláírt együttes memorandumra,

| — | tekintettel a szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendeletre (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0226/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0226/2017),

| A. | mivel az EUMSZ 349. cikke elismeri a legkülső régiók különleges gazdasági és társadalmi helyzetét, amelyet olyan tényezők (távoli fekvésük, szigetjellegük, kis méretük, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaik, néhány terméktől való gazdasági függésük...) is súlyosbítanak, amelyek állandósága és együttes hatása súlyosan hátráltatja fejlődésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 349. cikke elismeri a legkülső régiók különleges gazdasági és társadalmi helyzetét, amelyet olyan tényezők (távoli fekvésük, szigetjellegük, kis méretük, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaik, néhány terméktől való gazdasági függésük...) is súlyosbítanak, amelyek állandósága és együttes hatása súlyosan hátráltatja fejlődésüket;

| B. | mivel a Bíróság nagytanácsa 2015. december 15-i elvi jelentőségű ítéletében alapos értelmezését adta az EUMSZ 349. cikkének; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bíróság nagytanácsa 2015. december 15-i elvi jelentőségű ítéletében alapos értelmezését adta az EUMSZ 349. cikkének;

| C. | mivel ebben az ítéletben a Bíróság többek között megerősíti, hogy a legkülső régiókra vonatkozó különleges intézkedések bevezetésére irányuló aktusok elfogadhatók a 349. cikk jogalapja alapján, mivel ez a jogalap lehetővé teszi mind az elsődleges jogtól, mind pedig a másodlagos jogtól való eltérést, és mivel nem kimerítő azon területek felsorolása, amelyekre a 349. cikk szövege vonatkozik, hiszen „az EUMSZ megalkotói nem akarták meghatározni azon intézkedéstípusok kimerítő listáját”, amelyek e cikk alapján meghozhatók; |
| --- | --- |

C.

mivel ebben az ítéletben a Bíróság többek között megerősíti, hogy a legkülső régiókra vonatkozó különleges intézkedések bevezetésére irányuló aktusok elfogadhatók a 349. cikk jogalapja alapján, mivel ez a jogalap lehetővé teszi mind az elsődleges jogtól, mind pedig a másodlagos jogtól való eltérést, és mivel nem kimerítő azon területek felsorolása, amelyekre a 349. cikk szövege vonatkozik, hiszen „az EUMSZ megalkotói nem akarták meghatározni azon intézkedéstípusok kimerítő listáját”, amelyek e cikk alapján meghozhatók;

| D. | mivel az európai szerződések legkülső régiókra való alkalmazása során az EUSZ 52. cikke és az EUMSZ 349. és 355. cikke együttesen hatnak, továbbá mivel a 355. cikk első szakaszának (1) bekezdése alapján a szerződések rendelkezései az EUMSZ 349. cikkének megfelelően alkalmazandók a legkülső régiókra, és a „szerződésekre” való hivatkozás felöleli a származtatott jogot; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai szerződések legkülső régiókra való alkalmazása során az EUSZ 52. cikke és az EUMSZ 349. és 355. cikke együttesen hatnak, továbbá mivel a 355. cikk első szakaszának (1) bekezdése alapján a szerződések rendelkezései az EUMSZ 349. cikkének megfelelően alkalmazandók a legkülső régiókra, és a „szerződésekre” való hivatkozás felöleli a származtatott jogot;

| E. | mivel az EUMSZ 349. cikkét együtt kell olvasni a szerződés más cikkeivel és különösen a 7. cikkel, amely úgy rendelkezik, hogy „Az Unió, valamennyi célkitűzését figyelembe véve és a hatáskör-átruházás elvével összhangban, biztosítja a különböző politikái és tevékenységei összhangját”; |
| --- | --- |

E.

mivel az EUMSZ 349. cikkét együtt kell olvasni a szerződés más cikkeivel és különösen a 7. cikkel, amely úgy rendelkezik, hogy „Az Unió, valamennyi célkitűzését figyelembe véve és a hatáskör-átruházás elvével összhangban, biztosítja a különböző politikái és tevékenységei összhangját”;

| F. | mivel az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvei különböző helyzetek esetén különböző bánásmódot tesznek indokolttá, végső soron az európai jog alkalmazása terén érvényesülő egyenlőség lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvei különböző helyzetek esetén különböző bánásmódot tesznek indokolttá, végső soron az európai jog alkalmazása terén érvényesülő egyenlőség lehetővé tétele érdekében;

| G. | E. mivel az EUMSZ 349. cikkének célja a legkülső régiók fejlődésének, valamint az európai térségbe és egyidejűleg saját földrajzi térségükbe való beilleszkedésüknek a biztosítása, lehetővé téve számukra, hogy élvezzék a saját adottságaikhoz és szükségleteikhez igazított uniós politikák és – adott esetben – konkrét intézkedések előnyeit; |
| --- | --- |

G.

E. mivel az EUMSZ 349. cikkének célja a legkülső régiók fejlődésének, valamint az európai térségbe és egyidejűleg saját földrajzi térségükbe való beilleszkedésüknek a biztosítása, lehetővé téve számukra, hogy élvezzék a saját adottságaikhoz és szükségleteikhez igazított uniós politikák és – adott esetben – konkrét intézkedések előnyeit;

| H. | mivel a legkülső régiók kiemelkedő helyet foglalnak el geostratégiai szempontból, valamint az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kutatási területeken belül; |
| --- | --- |

H.

mivel a legkülső régiók kiemelkedő helyet foglalnak el geostratégiai szempontból, valamint az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kutatási területeken belül;

| I. | mivel a Bizottság becslései szerint az EU kék gazdasága mintegy 5,4 millió munkahelyet és évente körülbelül 500 milliárd EUR bruttó hozzáadott értéket jelent; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság becslései szerint az EU kék gazdasága mintegy 5,4 millió munkahelyet és évente körülbelül 500 milliárd EUR bruttó hozzáadott értéket jelent;

| 1. | emlékeztet rá, hogy az EUSZ 7. cikke a Bizottságot felruházza a szerződések őrének szerepével; hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók teljes körűen az Európai Unió integráns részei és ugyanazon jogrend érvényes rájuk, a Szerződések elismerik sajátos helyzetüket, az EUMSZ 349. cikke pedig rögzíti az adaptálás elvét és jogát, amelyet a különböző uniós szakpolitikák szintjén figyelembe vesznek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy míg az Uniótól való földrajzi távolságuk miatt jelentős hátrányt szenvednek, a legkülső régiók számos fontos eszközzel is rendelkeznek, mint például az egyre növekvő idegenforgalommal kapcsolatos tevékenységekben, a kék gazdaság növekedésében, a jelentős megújuló energiaforrások kiaknázásában, körforgásos gazdaság kialakításában, valamint a gazdag természeti örökségük és hatalmas biológiai sokféleségük értékének felismerésében rejlő potenciál; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy az EUMSZ 349. cikkét még innovatívabb és pozitívabb módon lehetne értelmezni, azaz a legkülső régiók nyújtotta előnyökre támaszkodó ad hoc programok és új egyedi európai politikák létrehozása érdekében, ezen előnyök kiaknázása céljából a megújuló energiák, a kék növekedés, a kutatás-fejlesztés, a fenntartható turizmus, a biodiverzitás megőrzése, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén; ebben az összefüggésben emlékeztet az Unió által vállalt szerepre, hogy elősegítse a legkülső régiók számára, hogy vagyonukra építve leküzdjék az előttük álló kihívásokat, ugyanakkor hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az érintett tagállamok nagyobb felelősséget vállaljanak a rendelkezésre álló uniós eszközök felhasználása tekintetében, amelyek támogathatják őket a legkülső régióik fenntartható fejlődésének biztosításában; |
| --- | --- |

3.

Az EUMSZ 349. cikkének végrehajtásával kapcsolatos jelenlegi helyzet

| 4. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szerződések legkülső régiókra vonatkozó cikkeit eddig nem a lehető legnagyobb mértékben hajtották végre, korlátozva ezzel azon képességüket, hogy teljes mértékben kihasználják az Unióhoz való tartozásukat és növeljék versenyképességüket saját földrajzi területeiken; |
| --- | --- |

4.

| 5. | véleménye szerint az EUMSZ 349. cikkének kibővített végrehajtása elősegítené a legkülső régiók jobb integrációját az Unióba, valamint fejlődésüket és saját potenciáljukat sajátosságaik és strukturális kényszereik – lehetőségeikre is kiterjedő – teljes körű figyelembevétele során; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet a jogalkotók által az EUMSZ 299. cikkének második albekezdésében, majd 349. cikkében megfogalmazott politikai szándékra egy különféle szakpolitikák és eszközök keretében megvalósuló intézkedésekre építő átfogó stratégia kialakításáról; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet rá, hogy a POSEI (a távoli fekvéssel és a szigetjelleggel összefüggő támogatási program) olyan program, amely mind az EUMSZ 349. cikkén, mind pedig a 42. cikk első albekezdésén és a 43. cikk (2) bekezdésén alapuló és a legkülső régiók Unióhoz való tartozását, valamint egy közös európai szakpolitikának a legkülső régiók valós helyzetére való teljes körű adaptálása kettős elvét elismerő külön rendeletnek köszönhetően teljes mértékben figyelembe veszi a legkülső régiók sajátosságait, és ebből adódóan kulcsfontosságú egy ilyen program végigvitele és hogy más uniós politikák tekintetében újabb POSEI programokat vegyenek tervbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | véleménye szerint a POSEI sikere amellett szól, hogy fenn kell tartani a legkülső régiókra szabott egyedi rendelkezéseket, és nem szabad ezeket feloldani horizontális európai programokban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy a Bizottság több közleményt fogadott el a legkülső régiókra vonatkozóan; sajnálja, hogy a legkülső régiókra vonatkozó különféle európai stratégiákat mindeddig csak részlegesen hajtották végre, illetve öntötték konkrét formába; |
| --- | --- |

9.

| 10. | most felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan cselekvési tervre, amelyhez a legkülső régiók tekintetében koherens és hatékony stratégia végrehajtását lehetővé tevő jogalkotási kezdeményezés kapcsolódik, és amely maradéktalanul él az EUMSZ 349. cikke által nyújtott lehetőségekkel, nevezetesen a fenntartható fejlődéshez kapcsolódó szükségleteikhez igazított egyedi, innovációra és hosszú távú beruházásokra építő programok és politikák létrehozása céljából; hangsúlyozza, hogy szorosan együtt kell működni a legkülső régiók regionális hatóságaival és az érdekelt felekkel; felhívja ezért az uniós intézményeket, hogy – a legkülső régiók regionális hatóságaival közösen – nyissanak új fejezetet az EU és a legkülső régiók közötti kapcsolatokban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli a Bizottság munkáját a legkülső régiókra vonatkozóan 2017 végén elfogadásra kerülő megújított stratégia tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy stratégiájába illesszen be a legkülső régiókra vonatkozó részletes megközelítést, valamint stratégiai kereteket a beruházási szükségletek vonatkozásában, pontos, elérhető és értékelhető célkitűzésekkel együtt; ösztönzi Franciaországot, Spanyolországot és Portugáliát, hogy nyújtsanak több támogatást legkülső régióiknak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 349. cikke lehetővé teszi a legkülső régiók számára, hogy a felmerülő többletköltségeik kompenzálása érdekében időben nem korlátozott és nem csökkenő mértékű működési támogatást kapjanak egyszerűsített eljárások alapján; ezek az eltérések mind az uniós pénzügyi eszközökre, mind az állami támogatásokra vonatkoznak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy garanciát kell nyújtani a legkülső régiók tényleges/strukturális fejlődésének megfelelő stabilitás biztosításához létrehozott eszközrendszer, rendelkezések és eltérések hosszú távú fennmaradására; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy állítsa össze a legkülső régiókra vonatkozó megközelítés pontos mérlegét és külön-külön vizsgálja meg az egyes legkülső régiók gazdasági és társadalmi helyzetét, kitérve a késedelmek megszüntetése és a fenntartható fejlődés érdekében felmerülő beruházási szükségletek számszerű adataira, hogy mindezek alapján a legkülső régiók közelíthessenek a közepes európai fejlettségi szinthez; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiókat érintő ügyekben erősítse meg az e különböző főigazgatóságok közötti koordinációt annak érdekében, hogy az európai politikák és stratégiák keretében megfelelően kezeljék a legkülső régiók problémakörét; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a Főtitkárság meghatározó szerepet tölt be az EUMSZ 349. cikke megfelelő alkalmazásának biztosításában tekintettel arra, hogy az európai uniós politikáknak a legkülső régiók sajátosságaihoz való hozzáigazításához arra van szükség, hogy a döntéseket a legmagasabb politikai szinten hozzák meg; |
| --- | --- |

15.

Agrárpolitika

| 16. | üdvözli a Bizottság legújabb jelentését (COM(2016)0797), amely szerint a POSEI programok (2006–2014) összesített teljesítménye pozitív; véleménye szerint ez a program alapvetően fontos a legkülső régióbeli termékek előállításának fenntartásához és megfelel az új közös agrárpolitika (KAP) új célkitűzéseinek, ajánlja továbbá a jelenlegi alaprendelet megtartását szem előtt tartva azonban azt, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások hatályba lépését követően olyan költségvetési kiigazításokra lehet szükség, amelyek komolyan veszélyeztethetik vagy ennek veszélyével fenyegethetik a legkülső régiók termékeit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy a POSEI a létrehozása óta valóban sikeres volt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | támogatja a Bizottság jelentésének azon következtetését, amely szorgalmazza a POSEI rendszer alapvető jellegének megerősítését, a mezőgazdasági termelés megszüntetésének, illetve az annak következtében a munkahelyekre, a környezetre és a legkülső régiók területi dimenziójára gyakorolt káros hatások elkerülése végett; |
| --- | --- |

18.

| 19. | véleménye szerint a legkülső régiókban jobban kell támogatni a termelés diverzifikálását, és célzott fellépéseket kell bevezetni az egyes ágazatokat, különösen a paradicsom- és az állattenyésztési ágazatot sújtó piaci válságok megoldására, valamint az olyan kisüzemek fejlesztésének elősegítésére, mint a tejtermékek előállításával foglalkozó kisüzemek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sajnálja, hogy a mezőgazdasági piacok közös szervezésével kapcsolatos, egymást követő reformok nem vették megfelelően figyelembe a legkülső régiók sajátosságait és nem vetítették előre a legkülső régiókra gyakorolt hatásukat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megállapítja, hogy a kvóták és a garantált árak rendszerének megszűnése – amelyet a cukorpiac közös szervezésének 2005. évi reformja indított el – törékennyé tette a nádcukortermelők helyzetét a legkülső régiókban; hangsúlyozza, hogy ezen iparág fenntartható versenyképességének lehetővé tétele érdekében az EUMSZ 349. cikke keretében bevezetett összes egyedi eszközt fenn kell tartani; felhív egy támogatási mechanizmus létrehozására a cukornádtermesztők számára a cukor világpiaci árának esése esetén; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Azori-szigetek tejtermelésének alapvető fontosságát, tartsa fenn a termelőknek nyújtott támogatást és piaci válság esetére irányozzon elő további intézkedéseket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a figyelmet arra, hogy a banántermelés kulcsszerepet tölt be egyes legkülső régiók társadalmi-gazdasági szerkezetében; felszólít ezért a termelőknek nyújtott támogatás fenntartására és adott esetben annak növelésére; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy a különböző mezőgazdasági ágazatokban – például a banán-, cukor-, rum-, halászati ágazatban vagy a tejpiaci megfigyelőközponttal együtt a tejágazatban – a piaci válságkezelési és -észlelési eszközeibe vezesse be a piaci válság világos meghatározását a legkülső régiókra vonatkozóan és mutatószámait igazítsa hozzá e régiók valós helyzetéhez; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sajnálja, hogy az ökológiai termelés tanúsítására vonatkozó rendszer tekintetében a harmadik országok és az uniós tagállamok között fennálló különbség versenytorzulást idéz elő a piacon, amely mind a legkülső régiókban működő európai termelők, mind pedig az e termékek valós előállítási feltételei tekintetében megtévesztett európai fogyasztók számára kárt okoz; ezért felszólít arra, hogy az ökológiai termékek termelésére és címkézésére vonatkozó jövőbeli európai normákról folytatott tárgyalások keretében cseréljék le a jelenleg hatályban lévő egyenértékűségi rendszernek való megfelelést a legkülső régiók és a harmadik országok közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | véleménye szerint az EUMSZ 349. cikke alapján jogi keretet kell elfogadni az ökológiai címkével ellátott termékekre vonatkozóan, illetve az egészségügyi és növény-egészségügyi területre vonatkozóan, amely figyelembe veszi a trópusi környezettel rendelkező legkülső régiók mezőgazdaságának jellemzőit; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiók mezőgazdasági termelőit a legkülső régió logó, valamint más minőségtanúsítási formák használatának támogatásával ösztönözze a jó minőségű termékeik előmozdítására; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiemeli, hogy a termékdifferenciálás és -specializáció tovább ösztönözheti és támogathatja az élelmiszerek helyi termelését, feldolgozását és forgalmazását, és ezáltal csökkentheti a meglévő egyenlőtlenségeket a legkülső régiók és az Unió más régiói között; |
| --- | --- |

28.

| 29. | a politikák koherenciája nevében hangsúlyozza, hogy a legkülső régiókban a hagyományos ágazatok korszerűsítése és versenyképességük erősítése érdekében tett erőfeszítéseket nem kérdőjelezhetik meg az Unió harmadik országokkal kötött egyes szabadkereskedelmi megállapodásai által a legkülső régiók gazdaságára gyakorolt negatív hatások; |
| --- | --- |

29.

Az Európai Unió kereskedelempolitikája

| 30. | emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 207. cikkének (3) bekezdése előírja annak biztosítását, hogy „a megtárgyalt megállapodások a belső uniós politikákkal és szabályokkal összeegyeztethetőek legyenek”. |
| --- | --- |

30.

| 31. | megállapítja, hogy a harmadik országokkal, köztük a világ legnagyobb banán- és cukortermelőivel kötött kereskedelmi megállapodások számának növekedése módosítja a piac felosztását, lenyomja az árakat és veszélyezteti ezen élelmiszerek közösségi termelőinek versenyképességét; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy az Unió kereskedelempolitikája nem fogja veszélyeztetni a legkülső régiók ágazatait, mert azok fontos gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szerepet töltenek be; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhív arra, hogy az Unió által folytatott kereskedelmi tárgyalások során megfelelően vegyék figyelembe a legkülső régiók sajátosságait és érzékeny ágazatait, különösen a banán, a cukor, a rum, a paradicsom vagy a halászati termékek ágazatát; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Brexittel kapcsolatos tárgyalások során figyelmesen és körültekintően járjanak el a legkülső régiók érdekeinek védelme tekintetében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | buzdítja a Bizottságot, hogy a 2012. június 20-i közleményében kifejezett vállalás szerint csatoljon „a kereskedelmi megállapodásokra, így a gazdasági megállapodásokra vonatkozó javaslatokhoz hatáselemzéseket, amelyek adott esetben figyelembe veszik a legkülső dimenziót”, valamint kiterjednek a környezeti, szociális, gazdasági és területi szintre gyakorolt hatásokra is a legkülső régiók tekintetében; kéri, hogy e hatástanulmányok a legkülső régiókra vonatkozó kereskedelmi megállapodások halmozódó hatásait is mérjék fel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sajnálja, hogy mostanáig semmilyen tanulmányt nem készítettek a szabadkereskedelmi megállapodásoknak a legkülső régiók mezőgazdasági ágazataiban kiváltott következményeiről; sajnálja továbbá, hogy a POSEI-ban meghatározott jogszabályi rendelkezésekkel ellentétesen a legkülső régiókat nem vették figyelembe a Bizottságnak a kereskedelmi megállapodások halmozódó hatásairól szóló, 2016. december 15-i jelentésében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kéri, hogy az uniós kereskedelempolitikákban vegyék figyelembe a legkülső régiók versenyhátrányait; kéri a tarifa- és a nem tarifajellegű korlátok fenntartását, amelyek szükségesek a legkülső régiók érzékeny termékeinek védelméhez, valamint a legkülső régiók termékeinek veszélyeztetése vagy komoly veszélyeztetésének fenyegetése esetén kéri a védzáradékok és a stabilizációs mechanizmusok tényleges alkalmazását; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza az egyenértékűség elvének korlátait, különösen az ökológiai mezőgazdaságból származó termékek esetében, amely elv lehetővé teszi, hogy olyan harmadik országokból származó termékek jussanak be az Európai Unióba, amelyek nem tartják tiszteletben az összes európai követelményt; felszólít a szerződésszerűség elve haladéktalan alkalmazására és az ellenőrzési intézkedések erősítésére; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ösztönzi a legkülső régiók szerepének erősítését az Európai Unió harmadik országokkal szembeni külpolitikáján belül, hogy ezáltal megerősödjenek a szegénységgel szembeni küzdelemre, a környezeti fenntarthatóságra, a demokrácia erősítésére, a kulturális cserékre és a nemek közötti egyenlőségre irányuló külső politikák; |
| --- | --- |

39.

Fenntartható tengerügyi, halászati és kék növekedést célzó politika

| 40. | emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 349. cikke előirányozza, hogy a Bizottság a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedésekre tehet javaslatokat a halászat terén is; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri a Bizottságot, hogy hozza létre az EUMSZ 349. cikke alapján a legkülső régiók fenntartható halászatára vonatkozó támogatási rendszert, a mezőgazdaságban alkalmazott POSEI program mintájára; |
| --- | --- |

41.

| 42. | buzdítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ültessék át a gyakorlatba az Európai Parlament „A halászflották igazgatásáról a legkülső régiókban” című, 2017. április 27-i állásfoglalásában (5) szereplő összes ajánlást; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felszólítja az Uniót, hogy a legkülső régiókra támaszkodva tengeri világhatalomként tekintsen önmagára; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy mind az óceánok jelentette gazdagság, mind pedig a folyamatban lévő és a jövőbeli technológiai fejlődések páratlan növekedési lehetőségeket kínálhatnak a legkülső régiók számára; úgy véli, hogy a fenntartható kék növekedés lehetőséget kínál a legkülső régiók és a kontinentális Európa között fennálló strukturális egyenlőtlenségek mérséklésére, és hozzájárulhat ahhoz, hogy a legkülső régiók egy jövőorientált európai szakpolitika epicentrumává váljanak; |
| --- | --- |

44.

| 45. | emlékeztet arra, hogy elhelyezkedésüknél fogva a legkülső régiók jelentős szerepet játszanak a tengerpolitikai irányítás, a parti vizek ellenőrzése, az illegális halászattal szembeni küzdelem, valamint a közlekedésbiztonság javítása terén; |
| --- | --- |

45.

| 46. | arra ösztönzi az Uniót és az érintett tagállamokat, hogy – különösen a legkülső régiókkal kapcsolatban – végezzenek további befektetéseket a tenger- és óceánügyi politikába, azzal a céllal, hogy biztosítsák kizárólagos gazdasági övezeteik fenntartható és hatékony gazdasági fejlődését; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözli a Bizottság által a legkülső régiók fenntartható kék növekedésében rejlő lehetőségek feltárására kezdeményezett tanulmányt, és lelkesedéssel fogadná egy, a legkülső régiókra támaszkodó tényleges európai uniós program beindítását, amely választ kívánna adni az élelmiszerbiztonság, a tengerkutatás és a biogazdaság kihívásaira is; hangsúlyozza azonban, hogy olyan tevékenységek, mint a tengerfenék alatt található olaj és gáz kitermelése, valamint a mélytengeri lerakódásokból származó ásványok feltárása súlyos hatással lehet az érzékeny tengeri területekre, és megzavarhatja a tengeri fajokat és a veszélyeztetett ökoszisztémákat; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a figyelmet a legkülső régiók védett tengeri területeinek jelentőségére; |
| --- | --- |

48.

Kohéziós politika

| 49. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 349. cikke a strukturális alapokhoz különleges hozzáférést ír elő a legkülső régiók számára és hogy ebből fakadóan valamennyi legkülső régiót „legkevésbé fejlett régiónak” kellene tekinteni; üdvözli és kedvezően fogadja a legkülső régiókról szóló négyrészes közleménysorozatban (2004, 2007, 2008 és 2012) a legkülső régiókat előnyben részesítő bizottsági intézkedéseket; hangsúlyozza a 2014–2020 közötti programozási időszakra 13 milliárd EUR-t kitevő, az összes legkülső régióra vonatkozó uniós pénzügyi támogatás fontosságát; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ismételten hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának a 2020 utáni uniós fellépések egyik alapvető eszközének kell maradnia, különös tekintettel a legkülső régiókra, ahol még nyilvánvalóak a regionális különbségek; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felhívja a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás elvére és a rájuk háruló felelősségi körökre tekintettel teremtsék meg az előfeltételeket, különösen a hatáskörükbe tartozó területeken történő beruházás terén annak érdekében, hogy az európai alapok és szakpolitikák a legjobb teljesítményt nyújthassák a legkülső régiókban; |
| --- | --- |

51.

| 52. | véleménye szerint a következő programozási időszak tekintetében a legkülső régiók esetében nagyobb rugalmasságot lehetne megfogalmazni a tematikus koncentráltságra nézve a strukturális alapok igénybevételére vonatkozó bizonyos prioritási irányok meghatározásakor, amennyiben a fenntartható fejlődés a tét; kéri a legkülső régióknak juttatott költségvetési támogatások fenntartását, a többletköltségek kompenzálását, valamint igényt támaszt az eltérésekre vonatkozó – a strukturális hátrányok kompenzálását célzó – valamennyi intézkedésre; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kéri, hogy a következő többéves pénzügyi keretben szigorúan alkalmazzák az alapokra vonatkozó általános rendeletben a keretösszegek meghatározásához megfogalmazott kritériumokat; |
| --- | --- |

53.

| 54. | emlékeztet a legkülső régiók kettős integrációjára vonatkozó közös célkitűzésre; felhív a legkülső régiók és a földrajzi medencéjükhöz tartozó harmadik országok közötti határokon átívelő együttműködést szolgáló valamennyi mechanizmus elmélyítésére és működőképessé tételére, többek között az EFA és az ERFA rendeletek jogi és pénzügyi eszközei közötti szinergiák fenntartása és fejlesztése révén; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rámutat arra, hogy a legkülső fekvés kedvezőtlen hatásainak csökkentése és az együttműködés előmozdítása érdekében fontos, hogy sor kerüljön az európai területi együttműködési stratégiák kiigazítására; |
| --- | --- |

55.

| 56. | javasolja, hogy a legkevésbé fejlett és a legelszigeteltebb régiók tekintetében minden tagállamban fordítsanak nagyobb figyelmet az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) végrehajtására; |
| --- | --- |

56.

| 57. | emlékeztet rá, hogy – a legkülső régiók fiataljait érintő munkanélküliség mértéke miatt – a legkülső régiókban fokozni kell az uniós fellépést a fiatalok támogatása és képzése céljából, nevezetesen a fiatalok foglalkoztatását célzó kezdeményezésen keresztül; |
| --- | --- |

57.

| 58. | emlékeztet rá, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) a legfontosabb képzési és foglalkoztatási alap; felszólítja a Bizottságot, hogy – a legkülső régiók strukturális jellege és kritikus munkanélküliségi rátái miatt és az EUMSZ 349. cikke alapján, amely egyedi hozzáférési jogot biztosít a legkülső régiók számára a strukturális alapokhoz – további juttatást hozzon létre az ESZA keretében annak érdekében, hogy a legkülső régiókban támogatásban részesüljön a foglalkoztathatóság, a mobilitás és a képzés; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rámutat arra, hogy a kohéziós politika megvalósításának központi elemeként továbbra is hangsúlyt kell fektetni az intelligens szakosodást célzó kutatási és innovációs stratégiákra (RIS3) a legkülső régiókban; |
| --- | --- |

59.

| 60. | emlékeztet a helyi fejlesztési eszközök – így például a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés (CLLD) és a nemzetközi nyomonkövetési eszköz (ITI) –, mint az alulról felfelé építkező megközelítés fontosságára, amely a helyi strukturális kihívásokra reagál, miközben támogatja a közösségi tulajdont; felhívja ezért a Bizottságot és az érintett tagállamokat, hogy tárják fel a CLLD – mint a legkülső régiók által kifejezett alkalmazkodás szükségességére adott rugalmas és innovatív válasz – kihasználásának megerősítésére szolgáló módokat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy a politikák kidolgozásakor – különösen az oktatás, a képzés és a foglalkoztatás területén – döntő tényezőként szem előtt kell tartani a legkülső régiókban végbemenő demográfiai változásokat; |
| --- | --- |

61.

Versenypolitika és állami támogatás

| 62. | emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 349. cikke előirányozza, hogy a Bizottság a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedésekre tehet javaslatokat, például a vám- és kereskedelempolitikát, a fiskális politikát, a vámszabad területeket, a nyersanyagokkal és alapvető fogyasztási cikkekkel való ellátás feltételeit és az állami támogatásokat illetően; |
| --- | --- |

62.

| 63. | emlékeztet továbbá arra, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők a legkülső régiók gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatások, ezek strukturális, gazdasági és társadalmi helyzetére tekintettel; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzeti regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatásokban és az általános csoportmentességi rendelet rendszerében fokozottan támaszkodjon az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjára és 349. cikkére a legkülső régiók gazdasági és társadalmi fejlődéséhez való hozzájárulás és e régiók fokozottabb figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy távoli fekvésükre és szűk piacaikra tekintettel az EUMSZ 349. cikke és az EUMSZ 42. cikke alapján kapott versenyjogi eltérések megerősítése nem tudja veszélyeztetni a tagállamok közötti kereskedelmet és nem tudja destabilizálni a belső piacot; |
| --- | --- |

65.

| 66. | sajnálja, hogy az általános csoportmentességi rendszerek és a nemzeti regionális támogatások egyszerűsítését célzó eredeti javaslatok a kezdetektől és a legelejétől fogva nem tértek ki a legkülső régiók gazdasági és társadalmi fejlődését ténylegesen biztosító, a legkülső régiókra vonatkozó szabályok módosítására is; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felszólítja a Bizottságot, hogy a legkülső régiókban fokozza fellépését a nagy monopóliumok elleni küzdelem terén, amelyek hozzájárulnak a helyi lakosság megélhetési költségeinek növekedéséhez, különösen azokban az importágazatokban, amelyek a helyi gazdaság, az energia, a közlekedés és a távközlés fejlődésével versengenek; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kéri a Bizottságot, hogy a 2020 utáni időszakra hosszabbítsa meg – helyzetük alapos értékelése után – a legkülső régiókra vonatkozó eltérő adózási rendszereket, ügyelve az igazságos és hatékony adórendszerek útján való előrehaladásra, valamint az adócsalás elleni küzdelem erősítésére az Unióban és a harmadik országokban; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felhívja a figyelmet az olyan kereskedelmi gyakorlatokra – mint például a felesleglevezető piacként kezelés –, amelyek destabilizálhatják a helyi gazdaságok szigeti mikropiacait; |
| --- | --- |

69.

Kutatás, környezetügy, oktatás, kultúra, közlekedés, energia és távközlés

| 70. | emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 349. cikke előirányozza, hogy a Bizottság a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedésekre tehet javaslatokat az Unió horizontális programjaihoz való hozzáférés feltételeinek kérdésében is; |
| --- | --- |

70.

| 71. | véleménye szerint az Unió horizontális programjaiban egyedi hozzáférési feltételeket kellene meghatározni a legkülső régiók számára a hatékony részvétel és annak érdekében, hogy e régiók előnyös adottságai érvényesülhessenek a Horizont 2020, LIFE, COSME, Kreatív Európa stb. programok révén; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kéri a Bizottságot, hogy a legkülső régiókat integrálja a transzeurópai közlekedési, energia- és távközlési hálózatokba; |
| --- | --- |

72.

| 73. | emlékeztet rá, hogy szükséges megteremteni a legkülső régiók hosszú távú energetikai önállóságát; hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók számos adottsággal rendelkeznek a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság és a körforgásos gazdaság fejlesztése tekintetében; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rámutat a szilárd és fenntartható fejlődés érdekében történő kutatási-fejlesztési és innovációs tevékenységekben rejlő jelentős lehetőségekre; felhív a legkülső régiók hozzáférésének javítására az esb-alapok és a Horizont 2020 tekintetében, hogy az eddiginél jobban összekapcsolják egyetemeiket, kutatási központjaikat és innovatív vállalataikat, hozzájárulva ahhoz, hogy vonzó térségekké váljanak, és elősegítve a személyek és az intézmények közötti kapcsolatok erősödését, nemcsak a legkülső régiókon belül, hanem az európai kontinenssel, a tengerentúli országokkal és területekkel és harmadik országokkal is; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felhívja a figyelmet arra, hogy a legkülső régióbeli kkv-k központi szerepet játszanak a gazdasági és társadalmi fejlődés terén; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a COSME programok vagy még inkább az EU foglalkoztatási és társadalmi innovációs programja (EaSI) keretében jobban vegye figyelembe a legkülső régiók helyzetét; |
| --- | --- |

75.

| 76. | úgy véli, hogy a legkülső régiók és a szomszédos harmadik országok között a kutatás és innováció, valamint a kultúra és az oktatás területén történő csereprogramokat és együttműködést tovább kell ösztönözni regionális integrációjuk előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

76.

| 77. | üdvözli, hogy az új Erasmus+ program a maximális mértékű segítség biztosítása révén ösztönzi a legkülső régiókból érkező diákok és fiatal vállalkozók mobilitását; kéri, hogy ugyanilyen rendelkezéseket foglaljanak bele a Kreatív Európa programba; kívánatosnak tartja, hogy az Erasmus program keretében jobban figyelembe vegyék a legkülső régiók közös jellemzőit, többek között a legkülső régiók közötti cserekapcsolatok előmozdítása révén; sajnálja, hogy az Erasmus+ rendelet (37) preambulumbekezdése ellenére, amely előírja, hogy „az Unió legkülső régióinak, valamint tengerentúli országainak és területeinek a távoli fekvéséből következő korlátokat figyelembe kell venni a program végrehajtása során”, az Erasmus mobilitást segítő támogatásainak összege gyakran elégtelen a legkülső régiókból származó kedvezményezett diákok kontinensre költözésével kapcsolatos tényleges költségekhez képest; |
| --- | --- |

77.

| 78. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fiatalokra vonatkozó új „Move2Learn, Learn2Move” mobilitási eszközt terjessze ki a legkülső régiókban élő európai polgárokra, továbbá hogy a részükre kínált utazási mód átvállalt költségének összegeit igazítsa a legkülső régiók és a kontinentális Európa közötti utazással járó tényleges költségekhez; üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy ezt az eszközt nem korlátozza kizárólag a vasúti közlekedésre, ami ténylegesen kirekesztené a tengerentúli fiatalokat; |
| --- | --- |

78.

| 79. | megállapítja, hogy a Natura 2000 program nem alkalmazható a francia legkülső régiókban, holott itt rendkívüli, ám az éghajlatváltozás hatásai miatt sérülékennyé vált biodiverzitás található; felhív ezért különleges védelmi intézkedések megvalósítására, valamint egy hosszú távú mechanizmus létrehozásával a BEST előkészítő intézkedés állandósítására a biodiverzitással kapcsolatos projektek finanszírozása, az ökoszisztéma-szolgáltatások hasznosítása és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében az európai tengerentúli területeken; |
| --- | --- |

79.

| 80. | javasolja, hogy készítsenek hatástanulmányt a Natura 2000 program francia legkülső régiókra való alkalmazásának lehetőségeiről az ezen régiók biodiverzitásának és környezetének védelmére legmegfelelőbb eszközök meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

80.

| 81. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság által 2015 októberében közzétett és az Európai Számvevőszék által az 1/2017. sz. különjelentésben említett uniós biodiverzitási stratégia félidős értékelése megállapította, hogy „bár 2011 óta jelentős előrehaladást értek el az 1. célkitűzésben szereplő intézkedések végrehajtásában, továbbra is a legnagyobb kihívások közé tartozik a Natura 2000 hálózat tengeri vonatkozásainak kiteljesítése, valamint a területek eredményes irányításának és a Natura 2000 hálózat támogatásához szükséges finanszírozásnak a biztosítása, amelyek közül mindkettő fontos tényező a legkülső régiók számára”; |
| --- | --- |

81.

| 82. | emlékeztet arra, hogy az Európai Számvevőszék a 01/2017. sz. különjelentésben úgy ítélte meg, hogy „Az Unió 2020-as biodiverzitási stratégiája ambiciózus céljainak eléréséhez még jelentős előrelépésre lenne szükség a tagállamok és több igyekezetre a Bizottság részéről”; |
| --- | --- |

82.

| 83. | emlékeztet arra, hogy az Európai Számvevőszék az 1/2017. sz. különjelentésében úgy vélte, hogy „Tovább kell törekedni a Natura 2000 hálózat megvalósítására a hálózat potenciáljának teljes mértékű kihasználása érdekében”; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ismételten rámutat arra, hogy az internethozzáférés javításának feltétlenül szerepet kell játszania a legkülső régiókban a területi kohézió és az esélyegyenlőség előmozdítása, a munkahelyteremtés és az ott élő lakosság életkörülményeinek javítása tekintetében; |
| --- | --- |

84.

| 85. | határozottan felszólítja a Bizottságot, hogy a digitális hálózati lefedettséggel összefüggő kérdések tárgyalásakor vegye figyelembe a legkülső régiók sajátosságait; |
| --- | --- |

85.

| 86. | felszólít egy POSEI jellegű egyedi program létrehozására a közlekedésre vonatkozóan e régiók területi, társadalmi és gazdasági kohéziójának előmozdítása, valamint egyes legkülső régiók elszigeteltségének és kettős elszigeteltségének csökkentése érdekében; hangsúlyozza, hogy e programnak elő kell irányoznia a legkülső régiók és a kontinens közötti, a legkülső régiókon belüli és a közeli legkülső régiók, pl. az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek közötti személy- és áruszállítás támogatását; hangsúlyozza, hogy a programnak az ezen régiók közötti kereskedelmet is elő kell mozdítania; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rámutat, hogy a legkülső régiók kiemelt idegenforgalmi térségek, és hogy – különösen a belső piac vonatkozásában – alapvető fontosságú a minőségi és megfizethető közlekedési hálózatba való beruházás; |
| --- | --- |

87.

| 88. | felhívja az Európai Uniót, hogy közlekedési infrastruktúrák és útvonalak révén tegyen határozott lépéseket a legkülső régiók megközelíthetőségének nemzetközi szintű biztosítása érdekében, mind az európai kontinens irányában, mind a legközelebbi harmadik országok és a világ többi része vonatkozásában; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kéri, hogy nem áthelyezhető munkahelyeket létrehozó és a vállalkozásoknak a helyi beágyazódottságuk megerősítésére való képességén alapuló, valódi európai ipari stratégiát alkalmazzanak a legkülső régiókban; |
| --- | --- |

89.

| 90. | úgy véli, hogy a legkülső régiók kiemelt térségként szolgálhatnak kísérleti projektek végrehajtásához a különböző tagállamokban horizontálisan alkalmazandó intézkedések vonatkozásában; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamoknak és régióiknak, valamint a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  HL C 258. E, 2013.9.7., 1. o.

(2)  E napon elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0133.

(3)  A Bíróság Parlament és Bizottság kontra Tanács ügyben hozott 2015. december 15-i ítélete (C-132/14-től C-136/14-ig, ECLI:EU:C:2015:813).

(4)  HL L 187., 2014.6.26., 1. o.

(5)  Ezen a napon elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0195.

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2017. július 5., szerda

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/178 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/178

---

P8_TA(2017)0304

A Tanácshoz intézett ajánlás az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 72. ülésszakáról

Az Európai Parlament 2017. július 5-i ajánlása a Tanácshoz az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 72. ülésszakáról (2017/2041(INI))

(2018/C 334/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 21., 34. és 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 21., 34. és 36. cikkére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000), 1820. (2009), 1888. (2009), 1889. (2010), 1960. (2011), 2106. (2013), 2122. (2013) és 2242. (2015) számú határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000), 1820. (2009), 1888. (2009), 1889. (2010), 1960. (2011), 2106. (2013), 2122. (2013) és 2242. (2015) számú határozataira,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésén képviselendő uniós prioritásokról szóló, 2017. március 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésén képviselendő uniós prioritásokról szóló, 2017. március 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című, 2015. évi éves uniós jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című, 2015. évi éves uniós jelentésre,

| — | tekintettel a kórházak és iskolák elleni támadásokról mint a nemzetközi humanitárius jog megsértésének eseteiről szóló, 2016. április 28-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kórházak és iskolák elleni támadásokról mint a nemzetközi humanitárius jog megsértésének eseteiről szóló, 2016. április 28-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 71. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2016. július 7-i ajánlására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 71. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2016. július 7-i ajánlására (3),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakára vonatkozó, az EU prioritásait tartalmazó, 2016. július 18-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 71. ülésszakára vonatkozó, az EU prioritásait tartalmazó, 2016. július 18-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó felülvizsgált uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó felülvizsgált uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló határozatára, amely feljogosítja az EU-t, hogy felszólaljon a Közgyűlésen, javaslatokat terjesszen elő, és szóbeli módosításokat nyújtson be, amelyek egy tagállam kérdésére szavazásra bocsáthatók, valamint hogy gyakorolja a válaszadáshoz való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló határozatára, amely feljogosítja az EU-t, hogy felszólaljon a Közgyűlésen, javaslatokat terjesszen elő, és szóbeli módosításokat nyújtson be, amelyek egy tagállam kérdésére szavazásra bocsáthatók, valamint hogy gyakorolja a válaszadáshoz való jogot,

| — | tekintettel a menekültekről és a migránsokról szóló, 2016. szeptember 19-i New York-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültekről és a migránsokról szóló, 2016. szeptember 19-i New York-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelősök elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonását segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. december 21-i A/71/L.48 sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelősök elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonását segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. december 21-i A/71/L.48 sz. határozatára,

| — | tekintettel a vallási kisebbségekhez tartozóknak az úgynevezett ISIS/Dáis általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló, 2016. február 4-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallási kisebbségekhez tartozóknak az úgynevezett ISIS/Dáis általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló, 2016. február 4-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az észak-iraki/moszuli helyzetről szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az észak-iraki/moszuli helyzetről szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0216/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0216/2017),

| A. | mivel a hatékony többoldalú kapcsolatrendszer és a jó globális kormányzás iránti uniós elkötelezettség – melynek sarokkövét az ENSZ képezi – az Unió külpolitikájának szerves része, és abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló többoldalú rendszer a legalkalmasabb a globális válsághelyzetek, kihívások és fenyegetések kezelésére; |
| --- | --- |

A.

mivel a hatékony többoldalú kapcsolatrendszer és a jó globális kormányzás iránti uniós elkötelezettség – melynek sarokkövét az ENSZ képezi – az Unió külpolitikájának szerves része, és abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló többoldalú rendszer a legalkalmasabb a globális válsághelyzetek, kihívások és fenyegetések kezelésére;

| B. | mivel az együttműködésre, a párbeszédre, a szabad és tisztességes kereskedelemre és az emberi jogokra alapuló nemzetközi rendet a világ különféle nacionalista és protekcionista mozgalmai megkérdőjelezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az együttműködésre, a párbeszédre, a szabad és tisztességes kereskedelemre és az emberi jogokra alapuló nemzetközi rendet a világ különféle nacionalista és protekcionista mozgalmai megkérdőjelezik;

| C. | mivel az Uniónak proaktív szerepet kell játszania a globális megoldásokhoz, a békéhez és biztonsághoz, a demokráciához, az emberi jogokhoz, a fejlődéshez, valamint a jogállamiságon alapuló világrendhez eredményesen hozzájáruló ENSZ építésében; mivel az uniós tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az EUSZ 34. cikkének (1) bekezdésében adott felhatalmazással összhangban fokozottabban összehangolják és egyesítsék fellépéseiket az ENSZ-rendszer szerveiben és testületeiben; |
| --- | --- |

C.

mivel az Uniónak proaktív szerepet kell játszania a globális megoldásokhoz, a békéhez és biztonsághoz, a demokráciához, az emberi jogokhoz, a fejlődéshez, valamint a jogállamiságon alapuló világrendhez eredményesen hozzájáruló ENSZ építésében; mivel az uniós tagállamoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy az EUSZ 34. cikkének (1) bekezdésében adott felhatalmazással összhangban fokozottabban összehangolják és egyesítsék fellépéseiket az ENSZ-rendszer szerveiben és testületeiben;

| D. | mivel az EU és tagállamai együtt a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást nyújtják az ENSZ-rendszerhez: az ENSZ-nek nyújtott összes hozzájárulásnak hozzávetőleg 50 %-át és az ENSZ rendes költségvetésének mintegy 40 %-át biztosítva; mivel az EU által az ENSZ-nek nyújtott hozzájárulást láthatóbbá kell tenni; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU és tagállamai együtt a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást nyújtják az ENSZ-rendszerhez: az ENSZ-nek nyújtott összes hozzájárulásnak hozzávetőleg 50 %-át és az ENSZ rendes költségvetésének mintegy 40 %-át biztosítva; mivel az EU által az ENSZ-nek nyújtott hozzájárulást láthatóbbá kell tenni;

| E. | mivel az Unió a környezet minőségének megóvására és javítására irányuló nemzetközi intézkedések és fellépések, valamint a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás előmozdítása révén a környezeti fenntarthatóság megvalósításán munkálkodik, különös tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió a környezet minőségének megóvására és javítására irányuló nemzetközi intézkedések és fellépések, valamint a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás előmozdítása révén a környezeti fenntarthatóság megvalósításán munkálkodik, különös tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre;

| F. | mivel az Unió az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a kulturális értékek és a sokféleség, a demokrácia és a jogállamiság egyik legelkötelezettebb védelmezője és előmozdítója; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a kulturális értékek és a sokféleség, a demokrácia és a jogállamiság egyik legelkötelezettebb védelmezője és előmozdítója;

| G. | mivel az EU biztonsági környezete egyre bizonytalanabb és ingatagabb, ami olyan régóta fennálló és újonnan keletkező biztonsági kihívások – többek között erőszakos konfliktusok, terrorizmus, szervezett bűnözés, propaganda és kiberhadviselés, eddig soha nem tapasztalt menekülthullámok és migrációs nyomás és az éghajlatváltozás hatásai – következménye, amelyeket nem lehet nemzeti szinten kezelni, és így regionális és globális válaszlépéseket, továbbá aktív és konstruktív együttműködést tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU biztonsági környezete egyre bizonytalanabb és ingatagabb, ami olyan régóta fennálló és újonnan keletkező biztonsági kihívások – többek között erőszakos konfliktusok, terrorizmus, szervezett bűnözés, propaganda és kiberhadviselés, eddig soha nem tapasztalt menekülthullámok és migrációs nyomás és az éghajlatváltozás hatásai – következménye, amelyeket nem lehet nemzeti szinten kezelni, és így regionális és globális válaszlépéseket, továbbá aktív és konstruktív együttműködést tesznek szükségessé;

| H. | mivel az EU-nak és az ENSZ-nek jelentős szerepet játszania a 2030-as fejlesztési menetrend végrehajtásában a szegénység csökkentése és a kollektív prosperitás biztosítása, az egyenlőtlenségek kezelése, a biztonságosabb és igazságosabb világ megteremtése, továbbá az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a természeti környezet védelme tekintetében; mivel az ENSZ Közgyűlése úgy határozott, hogy fokozza a szervezet által az új fejlesztési menetrend végrehajtása érdekében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU-nak és az ENSZ-nek jelentős szerepet játszania a 2030-as fejlesztési menetrend végrehajtásában a szegénység csökkentése és a kollektív prosperitás biztosítása, az egyenlőtlenségek kezelése, a biztonságosabb és igazságosabb világ megteremtése, továbbá az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a természeti környezet védelme tekintetében; mivel az ENSZ Közgyűlése úgy határozott, hogy fokozza a szervezet által az új fejlesztési menetrend végrehajtása érdekében tett erőfeszítéseket;

| 1. | a következő ajánlásokat címezi a Tanácsnak: |
| --- | --- |

1.

Béke és biztonság

| a) | továbbra is szólítson fel a kelet-európai és a dél-kaukázusi országok, nevezetesen Grúzia, Moldova és Ukrajna szuverenitásának, nemzetközileg elismert határainak és területi integritásának teljes tiszteletben tartására, a nemzetközi jog ezeken a területeken elkövetett megsértéseinek tükrében; támogassa és élénkítse fel a valamennyi jelenleg dúló és elhúzódó konfliktus, valamint a Hegyi-Karabah területét sújtó konfliktus békés és fenntartható rendezésére és az emberi jogok, a területi integritás, az erőszak alkalmazásától való tartózkodás, valamint a népek egyenlő jogai és az önrendelkezéshez való joga helyben megvalósuló tiszteletben tartására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; sürgesse a nemzetközi közösséget arra, hogy teljes mértékben hajtsa végre azt a politikát, hogy nem ismeri el a Krím-félsziget jogtalan annektálását; tevékenyen növelje az Oroszországra mint az ENSZ Biztonsági Tanács állandó tagjára gyakorolt nyomást, hogy a minszki megállapodásoknak megfelelően oldja meg a konfliktust Ukrajnában, és találjon megoldást Abházia és Dél-Oszétia grúziai területek megszállásával kapcsolatban; találja meg azt a geopolitikai egyensúlyt, amely ellenáll a kizárólagos befolyási övezetek iránti minden törekvésnek; |
| --- | --- |

a)

továbbra is szólítson fel a kelet-európai és a dél-kaukázusi országok, nevezetesen Grúzia, Moldova és Ukrajna szuverenitásának, nemzetközileg elismert határainak és területi integritásának teljes tiszteletben tartására, a nemzetközi jog ezeken a területeken elkövetett megsértéseinek tükrében; támogassa és élénkítse fel a valamennyi jelenleg dúló és elhúzódó konfliktus, valamint a Hegyi-Karabah területét sújtó konfliktus békés és fenntartható rendezésére és az emberi jogok, a területi integritás, az erőszak alkalmazásától való tartózkodás, valamint a népek egyenlő jogai és az önrendelkezéshez való joga helyben megvalósuló tiszteletben tartására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; sürgesse a nemzetközi közösséget arra, hogy teljes mértékben hajtsa végre azt a politikát, hogy nem ismeri el a Krím-félsziget jogtalan annektálását; tevékenyen növelje az Oroszországra mint az ENSZ Biztonsági Tanács állandó tagjára gyakorolt nyomást, hogy a minszki megállapodásoknak megfelelően oldja meg a konfliktust Ukrajnában, és találjon megoldást Abházia és Dél-Oszétia grúziai területek megszállásával kapcsolatban; találja meg azt a geopolitikai egyensúlyt, amely ellenáll a kizárólagos befolyási övezetek iránti minden törekvésnek;

| b) | továbbra is teljes mértékben támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy elősegítse a Ciprus megosztottságának megszüntetését célzó átfogó rendezést, és hangsúlyozza, hogy a ciprusi probléma rendezése pozitív hatással lesz az egész régióra, valamint a ciprusi görögökre és a ciprusi törökökre egyaránt; nyomatékosan kéri a Tanácsot, hogy minden rendelkezésre álló erőforrását használja fel az újraegyesítési folyamat sikeres lezárásának és az ENSZ szerepének támogatása érdekében; |
| --- | --- |

b)

továbbra is teljes mértékben támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy elősegítse a Ciprus megosztottságának megszüntetését célzó átfogó rendezést, és hangsúlyozza, hogy a ciprusi probléma rendezése pozitív hatással lesz az egész régióra, valamint a ciprusi görögökre és a ciprusi törökökre egyaránt; nyomatékosan kéri a Tanácsot, hogy minden rendelkezésre álló erőforrását használja fel az újraegyesítési folyamat sikeres lezárásának és az ENSZ szerepének támogatása érdekében;

| c) | támogassa az ENSZ által irányított erőfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy Skopje és Athén közötti megállapodás révén megoldás szülessen Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság elnevezésének vitás kérdésében; |
| --- | --- |

c)

támogassa az ENSZ által irányított erőfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy Skopje és Athén közötti megállapodás révén megoldás szülessen Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság elnevezésének vitás kérdésében;

| d) | sürgesse az ENSZ összes tagállamát, hogy valamennyi szükséges pénzügyi és emberi erőforrást bocsássanak rendelkezésre a fegyveres konfliktusokkal sújtott helyi népesség és a menekültek megsegítésére, és sürgesse az ENSZ valamennyi tagállamát az ENSZ keretében tett pénzügyi kötelezettségvállalások teljesítésére; |
| --- | --- |

d)

sürgesse az ENSZ összes tagállamát, hogy valamennyi szükséges pénzügyi és emberi erőforrást bocsássanak rendelkezésre a fegyveres konfliktusokkal sújtott helyi népesség és a menekültek megsegítésére, és sürgesse az ENSZ valamennyi tagállamát az ENSZ keretében tett pénzügyi kötelezettségvállalások teljesítésére;

| e) | támogassa az Irán és a Biztonsági Tanács tagjai, továbbá Németország közötti nukleáris megállapodást mint a nemzetközi és különösen az uniós diplomácia jelentős sikerét, és továbbra is gyakoroljon nyomást az Egyesült Államokra a gyakorlati végrehajtás érdekében; |
| --- | --- |

e)

támogassa az Irán és a Biztonsági Tanács tagjai, továbbá Németország közötti nukleáris megállapodást mint a nemzetközi és különösen az uniós diplomácia jelentős sikerét, és továbbra is gyakoroljon nyomást az Egyesült Államokra a gyakorlati végrehajtás érdekében;

| f) | használja fel a rendelkezésére álló valamennyi eszközt az állami és a nem állami szereplők fellépései nemzetközi humanitárius joggal való fokozottabb összhangjának megteremtése érdekében; támogassa a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága által irányított erőfeszítéseket, amelyek célja a nemzetközi humanitárius joggal való összhang megerősítését célzó hatékony mechanizmus létrehozása; |
| --- | --- |

f)

használja fel a rendelkezésére álló valamennyi eszközt az állami és a nem állami szereplők fellépései nemzetközi humanitárius joggal való fokozottabb összhangjának megteremtése érdekében; támogassa a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága által irányított erőfeszítéseket, amelyek célja a nemzetközi humanitárius joggal való összhang megerősítését célzó hatékony mechanizmus létrehozása;

| g) | szorgalmazza az arra irányuló szilárdabb többoldalú elkötelezettségeket, hogy tartósan fenntartható politikai és békés megoldást találjanak a Közel-Keleten és Észak-Afrikában, különösen pedig a Szíriában, Irakban, Jemenben és Líbiában dúló konfliktusokra; és élénkítse fel a szerte a világon állandósult konfliktusok megoldására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; továbbra is támogassa az ENSZ különmegbízottjainak az e konfliktusok rendezését szolgáló munkáját, intézkedéseit és kezdeményezéseit; szólítsa fel a nemzetközi közösséget további humanitárius, pénzügyi és politikai támogatás nyújtására a humanitárius helyzet kezelése és az erőszak azonnali beszüntetése céljából; akadályozza meg a nemzetközi humanitárius jog és a nemzetközi emberi jogi jogszabályok megsértését, ideértve azt, amikor közvetlenül célba veszik a polgári infrastruktúrákat és a polgári lakosságot, valamint határozottan ítélje el az ilyen, Szíriában elkövetett jogsértéseket; sürgesse az ENSZ összes tagállamát, hogy valamennyi szükséges pénzügyi és emberi erőforrást bocsássanak rendelkezésre a konfliktusokkal sújtott területek népességének megsegítésére; támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy fenntartható megoldást találjanak a szíriai és az iraki konfliktusra, valamint hogy továbbra is támogassa az EU humanitárius területen betöltött szerepét és az EU regionális kezdeményezését; sürgesse a nemzetközi közösséget, hogy lehetősége szerint mindent tegyen meg a szíriai konfliktus során elkövetett háborús bűncselekményekért, emberiesség elleni bűncselekményekért és népirtásért felelős személyek szigorú elítélése érdekében, akár saját nemzeti igazságszolgáltatási rendszerükben, akár nemzetközi bíróságokon, akár ad hoc bíróságokon; támogassa az ENSZ béketervre irányuló kezdeményezését Jemenben, és a lehető legsürgősebben kezelje a jelenlegi humanitárius válságot; szólítson fel valamennyi felet minden jemeni polgár emberi jogainak és szabadságainak tiszteletben tartására, és hangsúlyozza, hogy az ország béke- és humanitárius missziói valamennyi munkatársának biztonságát javítani kell; ösztönözze az Irán és Szaúd-Arábia közötti közeledési politikát, mivel ez elengedhetetlen a regionális feszültségek mérsékléséhez, és lehetőséget kínál a jemeni és más konfliktusok megoldására; ösztönözze az említett intézkedéseket a nemzetközi biztonságot és a regionális stabilitást fenyegető terrorizmus és szélsőségesség mélyen gyökerező okainak kezelése érdekében is; kérje az ENSZ által támogatott líbiai kormány fokozott támogatását, továbbá a líbiai politikai megállapodás keretében játsszon központi szerepet Líbia stabilizálásában, egységének és területi integritásának megőrzésében; újból jelentse ki, hogy a stabilitás biztosítása érdekében sürgősen a líbiai politikai megállapodásban meghatározott legitim polgári hatóságok ellenőrzése alá kell vonni az összes fegyveres erőt; újítsa meg az ENSZ közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges koordinátora és az ENSZ-főtitkár nyugat-szaharai különleges képviselője által e tartós konfliktusok megoldása érdekében tett erőfeszítések támogatását; kérje az ENSZ Biztonsági Tanácsa által nemrég hozott határozatok végrehajtását; |
| --- | --- |

g)

szorgalmazza az arra irányuló szilárdabb többoldalú elkötelezettségeket, hogy tartósan fenntartható politikai és békés megoldást találjanak a Közel-Keleten és Észak-Afrikában, különösen pedig a Szíriában, Irakban, Jemenben és Líbiában dúló konfliktusokra; és élénkítse fel a szerte a világon állandósult konfliktusok megoldására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; továbbra is támogassa az ENSZ különmegbízottjainak az e konfliktusok rendezését szolgáló munkáját, intézkedéseit és kezdeményezéseit; szólítsa fel a nemzetközi közösséget további humanitárius, pénzügyi és politikai támogatás nyújtására a humanitárius helyzet kezelése és az erőszak azonnali beszüntetése céljából; akadályozza meg a nemzetközi humanitárius jog és a nemzetközi emberi jogi jogszabályok megsértését, ideértve azt, amikor közvetlenül célba veszik a polgári infrastruktúrákat és a polgári lakosságot, valamint határozottan ítélje el az ilyen, Szíriában elkövetett jogsértéseket; sürgesse az ENSZ összes tagállamát, hogy valamennyi szükséges pénzügyi és emberi erőforrást bocsássanak rendelkezésre a konfliktusokkal sújtott területek népességének megsegítésére; támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy fenntartható megoldást találjanak a szíriai és az iraki konfliktusra, valamint hogy továbbra is támogassa az EU humanitárius területen betöltött szerepét és az EU regionális kezdeményezését; sürgesse a nemzetközi közösséget, hogy lehetősége szerint mindent tegyen meg a szíriai konfliktus során elkövetett háborús bűncselekményekért, emberiesség elleni bűncselekményekért és népirtásért felelős személyek szigorú elítélése érdekében, akár saját nemzeti igazságszolgáltatási rendszerükben, akár nemzetközi bíróságokon, akár ad hoc bíróságokon; támogassa az ENSZ béketervre irányuló kezdeményezését Jemenben, és a lehető legsürgősebben kezelje a jelenlegi humanitárius válságot; szólítson fel valamennyi felet minden jemeni polgár emberi jogainak és szabadságainak tiszteletben tartására, és hangsúlyozza, hogy az ország béke- és humanitárius missziói valamennyi munkatársának biztonságát javítani kell; ösztönözze az Irán és Szaúd-Arábia közötti közeledési politikát, mivel ez elengedhetetlen a regionális feszültségek mérsékléséhez, és lehetőséget kínál a jemeni és más konfliktusok megoldására; ösztönözze az említett intézkedéseket a nemzetközi biztonságot és a regionális stabilitást fenyegető terrorizmus és szélsőségesség mélyen gyökerező okainak kezelése érdekében is; kérje az ENSZ által támogatott líbiai kormány fokozott támogatását, továbbá a líbiai politikai megállapodás keretében játsszon központi szerepet Líbia stabilizálásában, egységének és területi integritásának megőrzésében; újból jelentse ki, hogy a stabilitás biztosítása érdekében sürgősen a líbiai politikai megállapodásban meghatározott legitim polgári hatóságok ellenőrzése alá kell vonni az összes fegyveres erőt; újítsa meg az ENSZ közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges koordinátora és az ENSZ-főtitkár nyugat-szaharai különleges képviselője által e tartós konfliktusok megoldása érdekében tett erőfeszítések támogatását; kérje az ENSZ Biztonsági Tanácsa által nemrég hozott határozatok végrehajtását;

| h) | támogassa a szíriai béketárgyalásokat, amelyeket a ENSZ Biztonsági Tanácsának 2254 (2015). számú határozata alapján folytatnak; hangsúlyozza, hogy a feleknek egy politikai csomagot tartalmazó keretmegállapodásra kell törekedniük, hogy – a 2254. (2015) számú határozatban meghatározott egyértelmű sorrenddel és a célok időzítésével összhangban – végrehajtható legyen egy tárgyalásokon alapuló, átmeneti politikai folyamat; hangsúlyozza, hogy e cél elérése érdekében négy kosárból álló egyértelmű menetrendet hoztak létre; adjon hangot aggodalmának amiatt, hogy a folyamatos szíriai harcok veszélyeztetik a 2016. december 30-án hatályba lépett tűzszüneti megállapodást, és súlyosan negatív következményekkel járnak a szíriai polgárok biztonságára, a humanitárius segítségnyújtás fogadására és a politikai folyamat lendületére; támogassa az ENSZ főtitkárának szíriai különmegbízottja által a szíriai tűzszünet garantáló államaihoz intézett felhívást, hogy sürgősen tegyenek erőfeszítéseket a tűzszünet megőrzésére; |
| --- | --- |

h)

támogassa a szíriai béketárgyalásokat, amelyeket a ENSZ Biztonsági Tanácsának 2254 (2015). számú határozata alapján folytatnak; hangsúlyozza, hogy a feleknek egy politikai csomagot tartalmazó keretmegállapodásra kell törekedniük, hogy – a 2254. (2015) számú határozatban meghatározott egyértelmű sorrenddel és a célok időzítésével összhangban – végrehajtható legyen egy tárgyalásokon alapuló, átmeneti politikai folyamat; hangsúlyozza, hogy e cél elérése érdekében négy kosárból álló egyértelmű menetrendet hoztak létre; adjon hangot aggodalmának amiatt, hogy a folyamatos szíriai harcok veszélyeztetik a 2016. december 30-án hatályba lépett tűzszüneti megállapodást, és súlyosan negatív következményekkel járnak a szíriai polgárok biztonságára, a humanitárius segítségnyújtás fogadására és a politikai folyamat lendületére; támogassa az ENSZ főtitkárának szíriai különmegbízottja által a szíriai tűzszünet garantáló államaihoz intézett felhívást, hogy sürgősen tegyenek erőfeszítéseket a tűzszünet megőrzésére;

| i) | tegyen eleget az Európai Unió Bírósága Nyugat-Szaharára vonatkozó ítéletének, |
| --- | --- |

i)

tegyen eleget az Európai Unió Bírósága Nyugat-Szaharára vonatkozó ítéletének,

| j) | gondoskodjon arról, hogy az ENSZ Közgyűlése az Európai Unióval és az Amerikai Egyesült Államokkal együttműködve gondoskodjon minden eszközről annak biztosításához, hogy a két állam elvén alapuló megoldás, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, továbbá amely szerint egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett, fenntartható és hatékony legyen; |
| --- | --- |

j)

gondoskodjon arról, hogy az ENSZ Közgyűlése az Európai Unióval és az Amerikai Egyesült Államokkal együttműködve gondoskodjon minden eszközről annak biztosításához, hogy a két állam elvén alapuló megoldás, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, továbbá amely szerint egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett, fenntartható és hatékony legyen;

| k) | kérje az iraki intézmények fokozott támogatását és szerepvállalását, valamint hívja fel a figyelmet arra, hogy befogadóbb társadalmat kell kialakítani, és integrálni kell a lakóhelye elhagyására kényszerült valamennyi etnikai és vallási kisebbséget, többek között Észak-Irakban és Moszulban és környékén, ahol a katonai műveletek lezárása után békés és inkluzív konfliktus utáni megoldást kell találni; újból fogalmazza meg a civilek további védelmének és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának kritikus fontosságát az iraki katonai stratégiák végrehajtása során; |
| --- | --- |

k)

kérje az iraki intézmények fokozott támogatását és szerepvállalását, valamint hívja fel a figyelmet arra, hogy befogadóbb társadalmat kell kialakítani, és integrálni kell a lakóhelye elhagyására kényszerült valamennyi etnikai és vallási kisebbséget, többek között Észak-Irakban és Moszulban és környékén, ahol a katonai műveletek lezárása után békés és inkluzív konfliktus utáni megoldást kell találni; újból fogalmazza meg a civilek további védelmének és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának kritikus fontosságát az iraki katonai stratégiák végrehajtása során;

| l) | továbbra is hárítsa el a főbb biztonsági fenyegetéseket a Száhel/Szaharához, a Csád-tóhoz, a Nagy-tavakhoz és az Afrika szarvához tartozó térségekben annak érdekében, hogy felszámolja az ISIS/Dáis és az al-Kaida fiókszervezetei, valamint a Boko Haram vagy más ezekhez köthető terrorcsoportok okozta terrorfenyegetéseket; |
| --- | --- |

l)

továbbra is hárítsa el a főbb biztonsági fenyegetéseket a Száhel/Szaharához, a Csád-tóhoz, a Nagy-tavakhoz és az Afrika szarvához tartozó térségekben annak érdekében, hogy felszámolja az ISIS/Dáis és az al-Kaida fiókszervezetei, valamint a Boko Haram vagy más ezekhez köthető terrorcsoportok okozta terrorfenyegetéseket;

| m) | működjön együtt az egész nemzetközi közösséggel az afrikai kontinenst, különösen Szomáliát, Dél-Szudánt, a Közép-afrikai Köztársaságot, Malit, Nigériát, Burundit és általában a Nagy-tavak vidékét fenyegető humanitárius és biztonsági válság rendezése érdekében; ösztönözze az ENSZ tagállamait, hogy az EU példáját követve fokozzák a támogatást az Afrikai Unió szerepének fokozása és saját közvetítői és válságkezelési kapacitásaik növelése érdekében, komplementaritásokra törekedve az ENSZ Béketeremtést Támogató Irodájának erőfeszítéseivel; új megbízatásának, különösen a 2016. december 31-i megállapodás végrehajtásának megfelelően biztosítsa a MONUSCO gyors kiigazítását; |
| --- | --- |

m)

működjön együtt az egész nemzetközi közösséggel az afrikai kontinenst, különösen Szomáliát, Dél-Szudánt, a Közép-afrikai Köztársaságot, Malit, Nigériát, Burundit és általában a Nagy-tavak vidékét fenyegető humanitárius és biztonsági válság rendezése érdekében; ösztönözze az ENSZ tagállamait, hogy az EU példáját követve fokozzák a támogatást az Afrikai Unió szerepének fokozása és saját közvetítői és válságkezelési kapacitásaik növelése érdekében, komplementaritásokra törekedve az ENSZ Béketeremtést Támogató Irodájának erőfeszítéseivel; új megbízatásának, különösen a 2016. december 31-i megállapodás végrehajtásának megfelelően biztosítsa a MONUSCO gyors kiigazítását;

| n) | szólítsa fel a nemzetközi közösséget, hogy tagjai közösen lépjenek fel a Kongói Demokratikus Köztársaságban jelenleg kialakult politikai válság kezelése érdekében, és hogy elkerüljék az országban az állam összeomlását; |
| --- | --- |

n)

szólítsa fel a nemzetközi közösséget, hogy tagjai közösen lépjenek fel a Kongói Demokratikus Köztársaságban jelenleg kialakult politikai válság kezelése érdekében, és hogy elkerüljék az országban az állam összeomlását;

| o) | hangsúlyozza, hogy többet kell befektetni a konfliktusok megelőzésébe, figyelembe véve olyan tényezőket, mint a politikai vagy vallási radikalizmus, a választások kapcsán kialakuló erőszak, a lakosság elmenekülése vagy az éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

o)

hangsúlyozza, hogy többet kell befektetni a konfliktusok megelőzésébe, figyelembe véve olyan tényezőket, mint a politikai vagy vallási radikalizmus, a választások kapcsán kialakuló erőszak, a lakosság elmenekülése vagy az éghajlatváltozás;

| p) | hívja fel az ENSZ-tagállamok, különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjainak figyelmét az egyes nyugat-balkáni államok közötti fokozott feszültségre; szorgalmazza, hogy vezetőik tanúsítsanak önmérsékletet regionális politikájukban, az EU és az ENSZ esetében pedig azt, hogy továbbra is teljes mértékben vegyenek részt a kétoldalú konfliktusokra vonatkozó tartós megoldások keresésében, többek között szükség esetén közvetítői szerepet vállalva; ítélje el Oroszország nyugat-balkáni fellépéseit, amelyek a terület országaiban zajló törékeny reformfolyamat destabilizálásával fenyegetnek, és veszélyeztetik az említett országok EU- és NATO-tagsággal kapcsolatos célkitűzéseit; |
| --- | --- |

p)

hívja fel az ENSZ-tagállamok, különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjainak figyelmét az egyes nyugat-balkáni államok közötti fokozott feszültségre; szorgalmazza, hogy vezetőik tanúsítsanak önmérsékletet regionális politikájukban, az EU és az ENSZ esetében pedig azt, hogy továbbra is teljes mértékben vegyenek részt a kétoldalú konfliktusokra vonatkozó tartós megoldások keresésében, többek között szükség esetén közvetítői szerepet vállalva; ítélje el Oroszország nyugat-balkáni fellépéseit, amelyek a terület országaiban zajló törékeny reformfolyamat destabilizálásával fenyegetnek, és veszélyeztetik az említett országok EU- és NATO-tagsággal kapcsolatos célkitűzéseit;

| q) | továbbra is támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy Afganisztánban béke legyen, és hogy megszűnjön az országban a biztonsági környezet sebezhetősége; |
| --- | --- |

q)

továbbra is támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy Afganisztánban béke legyen, és hogy megszűnjön az országban a biztonsági környezet sebezhetősége;

| r) | határozottan ítélje el az észak-koreai vezetés lépéseit, amelyek fenyegetik a Koreai-félsziget és az azon túli térségek békéjét és biztonságát; ösztönözze Kínát mint az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagját, hogy gyakoroljon további nyomást az észak-koreai rezsimre annak érdekében, hogy építse le a regionális és a nemzetközi biztonságot fenyegető agresszív intézkedéseit; dolgozzon ki és hajtson végre egy határozott válaszintézkedést, amelyet széles és meglehetősen szilárd nemzetközi konszenzus támogat, annak érdekében, hogy eltántorítsa az észak-koreai rendszert további ellenséges nukleáris képességek kifejlesztésétől és a területén kívül végrehajtott gyilkosságoktól, támadásoktól és emberrablásoktól; |
| --- | --- |

r)

határozottan ítélje el az észak-koreai vezetés lépéseit, amelyek fenyegetik a Koreai-félsziget és az azon túli térségek békéjét és biztonságát; ösztönözze Kínát mint az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagját, hogy gyakoroljon további nyomást az észak-koreai rezsimre annak érdekében, hogy építse le a regionális és a nemzetközi biztonságot fenyegető agresszív intézkedéseit; dolgozzon ki és hajtson végre egy határozott válaszintézkedést, amelyet széles és meglehetősen szilárd nemzetközi konszenzus támogat, annak érdekében, hogy eltántorítsa az észak-koreai rendszert további ellenséges nukleáris képességek kifejlesztésétől és a területén kívül végrehajtott gyilkosságoktól, támadásoktól és emberrablásoktól;

| s) | sürgesse az ENSZ Közgyűlését és a Biztonsági Tanácsát, hogy vitassák meg a Dél-kínai-tengert érintő feszültségeket azzal a szándékkal, hogy valamennyi érintett fél véglegesítse a magatartási kódexről szóló tárgyalást; |
| --- | --- |

s)

sürgesse az ENSZ Közgyűlését és a Biztonsági Tanácsát, hogy vitassák meg a Dél-kínai-tengert érintő feszültségeket azzal a szándékkal, hogy valamennyi érintett fél véglegesítse a magatartási kódexről szóló tárgyalást;

| t) | üdvözölje az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elfogadott 2307. (2016) számú határozatot, és gratuláljon Kolumbia kormányának és népének a békére való törekvés terén tett erőfeszítéseiért; |
| --- | --- |

t)

üdvözölje az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elfogadott 2307. (2016) számú határozatot, és gratuláljon Kolumbia kormányának és népének a békére való törekvés terén tett erőfeszítéseiért;

| u) | jelentősen fokozza a tagállamoknak az ENSZ békefenntartó és békeépítő műveleteihez – különösen személyi állománybeli és eszközbeli hozzájárulással – nyújtott támogatását, amelynek van egy emberi jogi összetevője, és egyértelmű kilépési stratégiákat tartalmaz, valamint erősítse meg az EU e téren betöltött elősegítő szerepét; biztosítson jobb láthatóságot e támogatás és hozzájárulás számára; fejlesszen tovább olyan eljárásokat, amelyek az EU közös biztonság- és védelempolitikáját az ENSZ-műveletek támogatására vetik be, és eközben fordítson elegendő figyelmet a komplex válságkezelés különféle dimenzióira, például az emberi jogokra, a fenntartható fejlődésre, valamint a tömeges migráció kiváltó okaira; támogassa az ENSZ Biztonsági Tanácsa vétójoga alkalmazásának reformját azokban az esetekben, amikor bizonyíték támasztja alá háborús bűncselekmények és emberiesség elleni bűncselekmények elkövetését; |
| --- | --- |

u)

jelentősen fokozza a tagállamoknak az ENSZ békefenntartó és békeépítő műveleteihez – különösen személyi állománybeli és eszközbeli hozzájárulással – nyújtott támogatását, amelynek van egy emberi jogi összetevője, és egyértelmű kilépési stratégiákat tartalmaz, valamint erősítse meg az EU e téren betöltött elősegítő szerepét; biztosítson jobb láthatóságot e támogatás és hozzájárulás számára; fejlesszen tovább olyan eljárásokat, amelyek az EU közös biztonság- és védelempolitikáját az ENSZ-műveletek támogatására vetik be, és eközben fordítson elegendő figyelmet a komplex válságkezelés különféle dimenzióira, például az emberi jogokra, a fenntartható fejlődésre, valamint a tömeges migráció kiváltó okaira; támogassa az ENSZ Biztonsági Tanácsa vétójoga alkalmazásának reformját azokban az esetekben, amikor bizonyíték támasztja alá háborús bűncselekmények és emberiesség elleni bűncselekmények elkövetését;

| v) | támogassa az ENSZ főtitkárát az ENSZ béketárgyalásokba való fokozottabb bevonására irányuló törekvéseiben; |
| --- | --- |

v)

támogassa az ENSZ főtitkárát az ENSZ béketárgyalásokba való fokozottabb bevonására irányuló törekvéseiben;

| w) | támogassa az ENSZ Biztonsági Tanácsa által a nőkről, a békéről és a biztonságról nemrég hozott határozatok végrehajtását; kérje a nők mint aktív szereplők egyenlő és teljes körű részvételének előmozdítását; segítse elő a nők aktív részvételét a konfliktusmegelőzésben és -megoldásban, valamint az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemben; emlékeztessen arra, hogy a nemi erőszakot, többek között az erőszakos közösülést háborús taktikaként alkalmazzák, és az háborús bűncselekménynek minősül; biztosítson biztonságos egészségügyi ellátást a háborúban szexuális erőszaknak áldozatul esett személyek számára; kérje a nők és a lányok védelmének megerősítését a konfliktushelyzetekben, különös tekintettel a szexuális erőszakra, támogassa és erősítse meg az ENSZ-en keresztül megvalósuló nemzetközi törekvéseket, amelyeknek az a céljuk, hogy véget vessenek a gyermekek fegyveres konfliktusokban való felhasználásának, biztosítsa a nemi szempontokat szem előtt tartó elemzést, valamint a nemek és az emberi jogok valamennyi ENSZ-tevékenységben való érvényesítését; kérje a nők béke- és biztonságépítésben való részvétele tekintetében elért eredmények mérésére alkalmas mutatók kidolgozását; |
| --- | --- |

w)

támogassa az ENSZ Biztonsági Tanácsa által a nőkről, a békéről és a biztonságról nemrég hozott határozatok végrehajtását; kérje a nők mint aktív szereplők egyenlő és teljes körű részvételének előmozdítását; segítse elő a nők aktív részvételét a konfliktusmegelőzésben és -megoldásban, valamint az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemben; emlékeztessen arra, hogy a nemi erőszakot, többek között az erőszakos közösülést háborús taktikaként alkalmazzák, és az háborús bűncselekménynek minősül; biztosítson biztonságos egészségügyi ellátást a háborúban szexuális erőszaknak áldozatul esett személyek számára; kérje a nők és a lányok védelmének megerősítését a konfliktushelyzetekben, különös tekintettel a szexuális erőszakra, támogassa és erősítse meg az ENSZ-en keresztül megvalósuló nemzetközi törekvéseket, amelyeknek az a céljuk, hogy véget vessenek a gyermekek fegyveres konfliktusokban való felhasználásának, biztosítsa a nemi szempontokat szem előtt tartó elemzést, valamint a nemek és az emberi jogok valamennyi ENSZ-tevékenységben való érvényesítését; kérje a nők béke- és biztonságépítésben való részvétele tekintetében elért eredmények mérésére alkalmas mutatók kidolgozását;

| x) | sürgősen és késedelem nélkül foglalkozzon az ENSZ személyzete és a kapcsolódó személyzet által a békefenntartó műveletek során elkövetett szexuális kizsákmányolással és visszaéléssel kapcsolatos végrehajtási és jogorvoslati segítségnyújtási törekvésekről az ENSZ által készített, 2015. május 15-i értékelő jelentés valamennyi szempontjával, és hozzon létre átlátható felügyeleti és elszámoltatási mechanizmusokat az állítólagos visszaélésekre vonatkozóan; kérje, hogy késedelem nélkül vizsgáljanak ki, vonjanak büntetőeljárás alá és ítéljenek el minden olyan katonai és civil alkalmazottat, akik szexuális erőszakot követtek el; |
| --- | --- |

x)

sürgősen és késedelem nélkül foglalkozzon az ENSZ személyzete és a kapcsolódó személyzet által a békefenntartó műveletek során elkövetett szexuális kizsákmányolással és visszaéléssel kapcsolatos végrehajtási és jogorvoslati segítségnyújtási törekvésekről az ENSZ által készített, 2015. május 15-i értékelő jelentés valamennyi szempontjával, és hozzon létre átlátható felügyeleti és elszámoltatási mechanizmusokat az állítólagos visszaélésekre vonatkozóan; kérje, hogy késedelem nélkül vizsgáljanak ki, vonjanak büntetőeljárás alá és ítéljenek el minden olyan katonai és civil alkalmazottat, akik szexuális erőszakot követtek el;

| y) | erősítse tovább az R2P szerepét, mivel ez az ENSZ-tagállamok konfliktusrendezéssel, emberi jogokkal és fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységeinek fontos elve; továbbra is támogassa a védelmi felelősség elvének (R2P) működőképessége érdekében tett erőfeszítéseket, és támogassa az ENSZ-et, hogy továbbra is vállaljon központi szerepet annak elősegítésében, hogy az országok alkalmazzák a védelmi felelősség elvét az emberi jogok, a jogállamiság és a nemzetközi humanitárius jog fenntartása érdekében; mozdítsa elő a humánbiztonság és a védelmi felelősség elvének átfogó meghatározását, |
| --- | --- |

y)

erősítse tovább az R2P szerepét, mivel ez az ENSZ-tagállamok konfliktusrendezéssel, emberi jogokkal és fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységeinek fontos elve; továbbra is támogassa a védelmi felelősség elvének (R2P) működőképessége érdekében tett erőfeszítéseket, és támogassa az ENSZ-et, hogy továbbra is vállaljon központi szerepet annak elősegítésében, hogy az országok alkalmazzák a védelmi felelősség elvét az emberi jogok, a jogállamiság és a nemzetközi humanitárius jog fenntartása érdekében; mozdítsa elő a humánbiztonság és a védelmi felelősség elvének átfogó meghatározását,

| z) | ösztönözze az ENSZ összes tagállamát, hogy írják alá és erősítsék meg a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, illetve megsemmisítéséről szóló egyezményt; |
| --- | --- |

z)

ösztönözze az ENSZ összes tagállamát, hogy írják alá és erősítsék meg a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, illetve megsemmisítéséről szóló egyezményt;

| aa) | kezdeményezzen nyilvános és átfogó vitát az ENSZ Közgyűlésének összes tagjával arról, hogy az elnöki mandátumok alkotmányos korlátozásait világszerte tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

aa)

kezdeményezzen nyilvános és átfogó vitát az ENSZ Közgyűlésének összes tagjával arról, hogy az elnöki mandátumok alkotmányos korlátozásait világszerte tiszteletben kell tartani;

Terrorizmus elleni küzdelem

| ab) | ismételten jelentse ki, hogy egyértelműen elítéli a terrorizmust, és hogy maradéktalanul támogatja a regionális és a nemzetközi biztonságra nyilvánvaló veszélyt jelent jelentő terrorista szervezetek, különösen pedig az úgynevezett ISIS/Dáis legyőzésére és megsemmisítésére irányuló fellépéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy a terrorizmus elleni küzdelem során meghozott összes intézkedésnek teljes mértékben összhangban kell lennie a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályokkal; |
| --- | --- |

ab)

ismételten jelentse ki, hogy egyértelműen elítéli a terrorizmust, és hogy maradéktalanul támogatja a regionális és a nemzetközi biztonságra nyilvánvaló veszélyt jelent jelentő terrorista szervezetek, különösen pedig az úgynevezett ISIS/Dáis legyőzésére és megsemmisítésére irányuló fellépéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy a terrorizmus elleni küzdelem során meghozott összes intézkedésnek teljes mértékben összhangban kell lennie a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályokkal;

| ac) | támogassa az ENSZ-t abban, hogy prevenciós menetrendjében kulcsfontosságú szerepet kapjon a terrorizmus ellenei harc, összhangban az Unió azon elkötelezettségével, hogy megelőző intézkedéseket alkalmaz a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemben; erősítse az EU és az ENSZ arra irányuló közös erőfeszítéseit, hogy harcoljanak a szélsőséges erőszakot és a terrorizmust kiváltó okok ellen, elhárítva a hibrid fenyegetéseket és fejlesztve a kutatási és kapacitásbeli képességeket a kibervédelem területén; támogassa az oktatást mint az erőszakos szélsőségesség megakadályozásának eszközét, és támaszkodjon a helyi szereplők által létrehozott meglévő békeépítő kezdeményezésekre, amelyek megközelítéseket dolgoznak ki, hajtanak végre és fejlesztenek a radikalizálódás és a terroristák toborzásának megakadályozására, ugyanakkor előmozdítva az erőszakért felelős személyek igazságszolgáltatás elé állítására irányuló nemzetközi fellépést; támogassa az Unió fokozott hozzájárulását az ENSZ kapacitásépítési kezdeményezéseihez a külföldi harcosok és az erőszakos szélsőségesség elleni harc tekintetében; |
| --- | --- |

ac)

támogassa az ENSZ-t abban, hogy prevenciós menetrendjében kulcsfontosságú szerepet kapjon a terrorizmus ellenei harc, összhangban az Unió azon elkötelezettségével, hogy megelőző intézkedéseket alkalmaz a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemben; erősítse az EU és az ENSZ arra irányuló közös erőfeszítéseit, hogy harcoljanak a szélsőséges erőszakot és a terrorizmust kiváltó okok ellen, elhárítva a hibrid fenyegetéseket és fejlesztve a kutatási és kapacitásbeli képességeket a kibervédelem területén; támogassa az oktatást mint az erőszakos szélsőségesség megakadályozásának eszközét, és támaszkodjon a helyi szereplők által létrehozott meglévő békeépítő kezdeményezésekre, amelyek megközelítéseket dolgoznak ki, hajtanak végre és fejlesztenek a radikalizálódás és a terroristák toborzásának megakadályozására, ugyanakkor előmozdítva az erőszakért felelős személyek igazságszolgáltatás elé állítására irányuló nemzetközi fellépést; támogassa az Unió fokozott hozzájárulását az ENSZ kapacitásépítési kezdeményezéseihez a külföldi harcosok és az erőszakos szélsőségesség elleni harc tekintetében;

| ad) | fokozza az erőfeszítéseket a nemcsak a közösségi média platformjain, hanem a radikalizálódott gyűlöletkeltő szónokok hálózatain keresztül is zajló toborzás és terrorista propaganda felszámolása érdekében; támogassa az olyan intézkedéseket, amelyek erősítik a szélsőséges propaganda által célba vett és radikalizálódásnak kiszolgáltatott közösségek ellenálló képességét, többek között a radikalizálódás mögöttes gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai okainak kezelésével; támogassa a radikalizálódás ellen fellépő és azt visszafordító politikákat az ENSZ erőszakos szélsőségesség megelőzésére irányuló cselekvési tervével összhangban; emlékeztessen arra, hogy a terrorizmusellenes politikák kulcseleme az emberi jogok előmozdítása és védelme, továbbá a jogállamiság tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

ad)

fokozza az erőfeszítéseket a nemcsak a közösségi média platformjain, hanem a radikalizálódott gyűlöletkeltő szónokok hálózatain keresztül is zajló toborzás és terrorista propaganda felszámolása érdekében; támogassa az olyan intézkedéseket, amelyek erősítik a szélsőséges propaganda által célba vett és radikalizálódásnak kiszolgáltatott közösségek ellenálló képességét, többek között a radikalizálódás mögöttes gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai okainak kezelésével; támogassa a radikalizálódás ellen fellépő és azt visszafordító politikákat az ENSZ erőszakos szélsőségesség megelőzésére irányuló cselekvési tervével összhangban; emlékeztessen arra, hogy a terrorizmusellenes politikák kulcseleme az emberi jogok előmozdítása és védelme, továbbá a jogállamiság tiszteletben tartása;

| ae) | az ENSZ Közgyűlésével közösen lépjen fel a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben, és dolgozzon ki mechanizmusokat a terrorista személyek és szervezetek megnevezésére, valamint világszerte erősítse meg a vagyoni eszközök befagyasztására irányuló mechanizmusokat, és közben védelmezze a megfelelő eljárás és a jogállamiság nemzetközi normáit; |
| --- | --- |

ae)

az ENSZ Közgyűlésével közösen lépjen fel a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben, és dolgozzon ki mechanizmusokat a terrorista személyek és szervezetek megnevezésére, valamint világszerte erősítse meg a vagyoni eszközök befagyasztására irányuló mechanizmusokat, és közben védelmezze a megfelelő eljárás és a jogállamiság nemzetközi normáit;

| af) | erősítse meg a terrorizmus és a transznacionális bűnözés elleni küzdelem területén folytatott nemzetközi rendőrségi és igazságügyi együttműködés hatékonyságát; üdvözli e tekintetben az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2322. (2016) számú határozatát, és hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani a nemzetközi igazságügyi együttműködési folyamatokat, meg kell erősíteni a nemzetközi rendőrségi együttműködés meglévő mechanizmusait, és naprakésszé kell tenni a központi és az igazságügyi hatóságok közötti kapcsolattartási hálózatot; |
| --- | --- |

af)

erősítse meg a terrorizmus és a transznacionális bűnözés elleni küzdelem területén folytatott nemzetközi rendőrségi és igazságügyi együttműködés hatékonyságát; üdvözli e tekintetben az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2322. (2016) számú határozatát, és hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani a nemzetközi igazságügyi együttműködési folyamatokat, meg kell erősíteni a nemzetközi rendőrségi együttműködés meglévő mechanizmusait, és naprakésszé kell tenni a központi és az igazságügyi hatóságok közötti kapcsolattartási hálózatot;

Nonproliferáció és leszerelés

| ag) | támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik nem állami szereplők és terrorista csoportok általi kifejlesztését, gyártását, beszerzését vagy átadását; ragaszkodjon a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló Szerződés (NPT), a vegyi fegyverekről szóló egyezmény és a biológiai fegyverekről szóló egyezmény teljes körű betartásához, és tegyen tevékeny lépéseket a globális leszerelés érdekében; |
| --- | --- |

ag)

támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik nem állami szereplők és terrorista csoportok általi kifejlesztését, gyártását, beszerzését vagy átadását; ragaszkodjon a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló Szerződés (NPT), a vegyi fegyverekről szóló egyezmény és a biológiai fegyverekről szóló egyezmény teljes körű betartásához, és tegyen tevékeny lépéseket a globális leszerelés érdekében;

| ah) | szorgalmazza a fegyverkereskedelmi szerződés (ATT) maradéktalan végrehajtását, és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát az ATT aláírására és ratifikálására; |
| --- | --- |

ah)

szorgalmazza a fegyverkereskedelmi szerződés (ATT) maradéktalan végrehajtását, és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát az ATT aláírására és ratifikálására;

| ai) | törekedjen hatékonyabb fellépésre a fegyverek és lőszerek – köztük a kézi- és könnyűfegyverek – illetéktelenek birtokába jutásával és tiltott kereskedelmével szembeni küzdelem során, különösen egy, a fegyverek nyomon követését szolgáló rendszer kidolgozásával; kérje, hogy az ENSZ tagállamai tegyenek tevékeny lépéseket a globális leszerelés felé; |
| --- | --- |

ai)

törekedjen hatékonyabb fellépésre a fegyverek és lőszerek – köztük a kézi- és könnyűfegyverek – illetéktelenek birtokába jutásával és tiltott kereskedelmével szembeni küzdelem során, különösen egy, a fegyverek nyomon követését szolgáló rendszer kidolgozásával; kérje, hogy az ENSZ tagállamai tegyenek tevékeny lépéseket a globális leszerelés felé;

| aj) | fordítson különös figyelmet a robotika fegyverkezésben történő alkalmazásában bekövetkező technológiai fejlődésre, különösen a fegyveres robotokra és drónokra, és ezek nemzetközi jognak való megfelelésére; hozzon létre a drónokra és a fegyveres robotokra vonatkozó jogi keretet a hatályos nemzetközi humanitárius joggal összhangban, hogy megakadályozható legyen az e technológiával az állami és nem állami szereplők részéről illegális tevékenységek során elkövetett visszaélés; |
| --- | --- |

aj)

fordítson különös figyelmet a robotika fegyverkezésben történő alkalmazásában bekövetkező technológiai fejlődésre, különösen a fegyveres robotokra és drónokra, és ezek nemzetközi jognak való megfelelésére; hozzon létre a drónokra és a fegyveres robotokra vonatkozó jogi keretet a hatályos nemzetközi humanitárius joggal összhangban, hogy megakadályozható legyen az e technológiával az állami és nem állami szereplők részéről illegális tevékenységek során elkövetett visszaélés;

Migráció

| ak) | szólítson föl a migrációra adott globális válaszlépések megerősítésére, építve az ENSZ Közgyűlésének a menekültek és a migránsok tömeges mozgásának kezelésével foglalkozó magas szintű, 2016. szeptember 19-i sikeres ülésére, és kezelve az illegális migráció szempontjai által előhívott olyan kihívásokat és biztonsági problémákat, mint az embercsempészet és az emberkereskedelem, valamint szólítson fel a jogszerű migráció lehetőségeinek a megteremtésére irányuló erőfeszítésekre; hangsúlyozza, hogy érdemi és sürgős kötelezettségvállalásra van szükség a humanitárius válságok és a példátlan migrációs és menekülthullámok kiváltó okainak kezelésére; |
| --- | --- |

ak)

szólítson föl a migrációra adott globális válaszlépések megerősítésére, építve az ENSZ Közgyűlésének a menekültek és a migránsok tömeges mozgásának kezelésével foglalkozó magas szintű, 2016. szeptember 19-i sikeres ülésére, és kezelve az illegális migráció szempontjai által előhívott olyan kihívásokat és biztonsági problémákat, mint az embercsempészet és az emberkereskedelem, valamint szólítson fel a jogszerű migráció lehetőségeinek a megteremtésére irányuló erőfeszítésekre; hangsúlyozza, hogy érdemi és sürgős kötelezettségvállalásra van szükség a humanitárius válságok és a példátlan migrációs és menekülthullámok kiváltó okainak kezelésére;

| al) | szorgalmazza, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) nagyobb támogatásban részesüljön a menekültek, köztük az olyan kiszolgáltatott csoportok, mint a nők, a gyermekek és a fogyatékos személyek védelméről szóló nemzetközi megbízatásának teljesítése során; hangsúlyozza az UNHCR költségvetési szükségletei és a beérkezett pénzösszegek közötti súlyos finanszírozási szakadékot, valamint szólítson fel nagyobb szolidaritásra; szólítson fel arra, hogy az ENSZ rendszeres költségvetéséből részesítsék nagyobb finanszírozásban az UNHCR legfontosabb feladatait, működőképessége megőrzésének érdekében; szólítson fel politikai kötelezettségvállalásra, finanszírozásra és konkrét szolidaritási intézkedésekre, támogatva a menekültekről és migránsokról szóló New York-i nyilatkozatot; |
| --- | --- |

al)

szorgalmazza, hogy az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) nagyobb támogatásban részesüljön a menekültek, köztük az olyan kiszolgáltatott csoportok, mint a nők, a gyermekek és a fogyatékos személyek védelméről szóló nemzetközi megbízatásának teljesítése során; hangsúlyozza az UNHCR költségvetési szükségletei és a beérkezett pénzösszegek közötti súlyos finanszírozási szakadékot, valamint szólítson fel nagyobb szolidaritásra; szólítson fel arra, hogy az ENSZ rendszeres költségvetéséből részesítsék nagyobb finanszírozásban az UNHCR legfontosabb feladatait, működőképessége megőrzésének érdekében; szólítson fel politikai kötelezettségvállalásra, finanszírozásra és konkrét szolidaritási intézkedésekre, támogatva a menekültekről és migránsokról szóló New York-i nyilatkozatot;

| am) | támogassa és védelmezze a leszbikusok, melegek, biszexuálisok, transzneműek és interszexuálisok jogait, és szólítsa fel az ENSZ tagállamait azon jogszabályaik hatályon kívül helyezésére, amelyek az egyéneket szexuális vagy nemi identitás alapján büntetik, továbbá mozdítsa elő a homofób és transzfób gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelmet szolgáló nemzetközi intézkedéseket; |
| --- | --- |

am)

támogassa és védelmezze a leszbikusok, melegek, biszexuálisok, transzneműek és interszexuálisok jogait, és szólítsa fel az ENSZ tagállamait azon jogszabályaik hatályon kívül helyezésére, amelyek az egyéneket szexuális vagy nemi identitás alapján büntetik, továbbá mozdítsa elő a homofób és transzfób gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelmet szolgáló nemzetközi intézkedéseket;

| an) | mozdítsa elő és tartsa tiszteletben a vélemény és a véleménynyilvánítás szabadságát az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkében foglaltak szerint, és hangsúlyozza, mennyire fontos egy egészséges társadalomban a szabad sajtó és minden polgár abban betöltött szerepe; |
| --- | --- |

an)

mozdítsa elő és tartsa tiszteletben a vélemény és a véleménynyilvánítás szabadságát az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkében foglaltak szerint, és hangsúlyozza, mennyire fontos egy egészséges társadalomban a szabad sajtó és minden polgár abban betöltött szerepe;

| ao) | szólítson fel a gyermekvédelmi rendszerek megerősítésére, és támogasson konkrét intézkedéseket a menekült és migráns gyermekek mindenek felett álló érdekében, a gyermek jogairól szóló egyezmény alapján; |
| --- | --- |

ao)

szólítson fel a gyermekvédelmi rendszerek megerősítésére, és támogasson konkrét intézkedéseket a menekült és migráns gyermekek mindenek felett álló érdekében, a gyermek jogairól szóló egyezmény alapján;

| ap) | követelje, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az illegális migráció megelőzése, valamint az embercsempészet és az emberkereskedelem felszámolása érdekében, elsősorban a vonatkozó titkosszolgálati információk időben történő és hatékony cseréje segítségével fellépve a bűnszervezetekkel szemben; fejlessze tovább az áldozatok azonosításának és megvédelmezésének módszereit és erősítse meg a harmadik országokkal való együttműködést az ebben az ágazatban elkövetett bűncselekményekből származó jövedelmek nyomon követése, lefoglalása és visszaszerzése céljából; ragaszkodjon az ENSZ szintjén a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és az ehhez csatolt – az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló –jegyzőkönyvek ratifikálásának és teljes végrehajtásának fontosságához; |
| --- | --- |

ap)

követelje, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az illegális migráció megelőzése, valamint az embercsempészet és az emberkereskedelem felszámolása érdekében, elsősorban a vonatkozó titkosszolgálati információk időben történő és hatékony cseréje segítségével fellépve a bűnszervezetekkel szemben; fejlessze tovább az áldozatok azonosításának és megvédelmezésének módszereit és erősítse meg a harmadik országokkal való együttműködést az ebben az ágazatban elkövetett bűncselekményekből származó jövedelmek nyomon követése, lefoglalása és visszaszerzése céljából; ragaszkodjon az ENSZ szintjén a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és az ehhez csatolt – az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló –jegyzőkönyvek ratifikálásának és teljes végrehajtásának fontosságához;

Emberi jogok, demokrácia és jogállamiság

| aq) | nyomatékosan szólítsa fel az összes államot, közöttük az EU tagállamait, hogy sürgősen ratifikálják a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, amely panasztételi és kivizsgálási mechanizmusokat hoz létre; |
| --- | --- |

aq)

nyomatékosan szólítsa fel az összes államot, közöttük az EU tagállamait, hogy sürgősen ratifikálják a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, amely panasztételi és kivizsgálási mechanizmusokat hoz létre;

| ar) | nyomatékosan szólítsa fel az összes államot, és különösen az uniós tagállamokat arra, hogy aktívan vegyenek részt az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságán, Genfben a transznacionális társaságokról és az emberi jogokról szóló, kötelező erejű nemzetközi szerződésről folytatott tárgyalásokon; |
| --- | --- |

ar)

nyomatékosan szólítsa fel az összes államot, és különösen az uniós tagállamokat arra, hogy aktívan vegyenek részt az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságán, Genfben a transznacionális társaságokról és az emberi jogokról szóló, kötelező erejű nemzetközi szerződésről folytatott tárgyalásokon;

| as) | világosan és határozottan ismételje meg, hogy az ENSZ égisze alatt létrejött egyezményekben biztosított valamennyi emberi jog egyetemes, oszthatatlan, egymástól függő és egymással összefüggő, és biztosítsák azok betartását; követelje az emberi jogok és az alapvető szabadságok fokozottabb védelmét kifejeződésük minden vetületében, így többek között az új technológiák összefüggésében is; továbbra is ösztönözzön valamennyi ENSZ-tagállamot a különféle emberi jogi egyezmények aláírására, megerősítésére és végrehajtására, továbbá az ezen eszközök szerinti jelentéstételi kötelezettségeik teljesítésére; szólítson fel a vélemény és a véleménynyilvánítás szabadságának megvédelmezésére; hangsúlyozza a szabad média fontosságát; |
| --- | --- |

as)

világosan és határozottan ismételje meg, hogy az ENSZ égisze alatt létrejött egyezményekben biztosított valamennyi emberi jog egyetemes, oszthatatlan, egymástól függő és egymással összefüggő, és biztosítsák azok betartását; követelje az emberi jogok és az alapvető szabadságok fokozottabb védelmét kifejeződésük minden vetületében, így többek között az új technológiák összefüggésében is; továbbra is ösztönözzön valamennyi ENSZ-tagállamot a különféle emberi jogi egyezmények aláírására, megerősítésére és végrehajtására, továbbá az ezen eszközök szerinti jelentéstételi kötelezettségeik teljesítésére; szólítson fel a vélemény és a véleménynyilvánítás szabadságának megvédelmezésére; hangsúlyozza a szabad média fontosságát;

| at) | szólítsa fel az ENSZ tagállamait, hogy hajtsák végre a rasszizmus, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenlegi formáival foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlásait; mozdítsa elő, erősítse meg és érvényesítse a nők és a férfiak közötti egyenlőséget támogató tevékenységeket; kérje a nők és lányok fokozott szerepvállalását, erősítve a nők vezető szerepét és részvételét a döntéshozatal valamennyi szintjén, ideértve azt is, hogy külön figyelmet kapjon a kisebbségi csoportokhoz tartozó nők befogadása; szólítson fel a nők és lányok elleni erőszak és megkülönböztetés minden formájának felszámolására, figyelembe véve a nemi identitáson vagy a nemiség kifejeződésén alapuló megkülönböztetést is; mozdítsa elő a gyermekjogokat, biztosítva különösen a gyermekek hozzáférését az oktatáshoz, valamint a fegyveres csoportokba besorozott gyermekek rehabilitációját és visszailleszkedését, továbbá felszámolva a gyermekmunkát, a gyermekkínzást és a gyermekboszorkányság kérdését, a gyermekkereskedelmet és -házasságot, továbbá a gyermekek szexuális kizsákmányolását; támogassa tevékenyen a leszbikusok, melegek, biszexuálisok, transzneműek és interszexuálisok jogainak megsértései elleni további fellépéseket; támogassa az LMBTI személyek és az LMBTI személyek emberi jogaiért küzdő aktivisták helyzetének szoros nyomon követését az LMBTI-ellenes jogszabályokat alkalmazó országokban; |
| --- | --- |

at)

szólítsa fel az ENSZ tagállamait, hogy hajtsák végre a rasszizmus, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenlegi formáival foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlásait; mozdítsa elő, erősítse meg és érvényesítse a nők és a férfiak közötti egyenlőséget támogató tevékenységeket; kérje a nők és lányok fokozott szerepvállalását, erősítve a nők vezető szerepét és részvételét a döntéshozatal valamennyi szintjén, ideértve azt is, hogy külön figyelmet kapjon a kisebbségi csoportokhoz tartozó nők befogadása; szólítson fel a nők és lányok elleni erőszak és megkülönböztetés minden formájának felszámolására, figyelembe véve a nemi identitáson vagy a nemiség kifejeződésén alapuló megkülönböztetést is; mozdítsa elő a gyermekjogokat, biztosítva különösen a gyermekek hozzáférését az oktatáshoz, valamint a fegyveres csoportokba besorozott gyermekek rehabilitációját és visszailleszkedését, továbbá felszámolva a gyermekmunkát, a gyermekkínzást és a gyermekboszorkányság kérdését, a gyermekkereskedelmet és -házasságot, továbbá a gyermekek szexuális kizsákmányolását; támogassa tevékenyen a leszbikusok, melegek, biszexuálisok, transzneműek és interszexuálisok jogainak megsértései elleni további fellépéseket; támogassa az LMBTI személyek és az LMBTI személyek emberi jogaiért küzdő aktivisták helyzetének szoros nyomon követését az LMBTI-ellenes jogszabályokat alkalmazó országokban;

| au) | továbbra is szálljon síkra a vallás, illetve a meggyőződés szabadságáért; sürgessen további erőfeszítéseket a vallási és más kisebbségek jogainak védelme érdekében; szólítson fel nagyobb erőfeszítésekre a vallási és etnikai kisebbségek üldözéssel és erőszakkal szembeni védelme érdekében; szólítson fel az istenkáromlást vagy a hitehagyást bűncselekményként kezelő törvények visszavonására, amelyek ürügyül szolgálnak a vallási kisebbségek és a nem hívők üldözésére; támogassa a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját; tevékenyen működjön közre azért, hogy az ENSZ ismerje el az ISIS/Dáis által a vallási, etnikai és más kisebbségekkel szemben elkövetett népirtást, és utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) elé az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények, a háborús bűncselekmények és a népirtás eseteit; támogassa az ENSZ kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen és lealacsonyító bánásmód vagy büntetés, tömeges kivégzések és többek között kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények nyomán kiszabott halálbüntetések elleni munkáját; |
| --- | --- |

au)

továbbra is szálljon síkra a vallás, illetve a meggyőződés szabadságáért; sürgessen további erőfeszítéseket a vallási és más kisebbségek jogainak védelme érdekében; szólítson fel nagyobb erőfeszítésekre a vallási és etnikai kisebbségek üldözéssel és erőszakkal szembeni védelme érdekében; szólítson fel az istenkáromlást vagy a hitehagyást bűncselekményként kezelő törvények visszavonására, amelyek ürügyül szolgálnak a vallási kisebbségek és a nem hívők üldözésére; támogassa a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját; tevékenyen működjön közre azért, hogy az ENSZ ismerje el az ISIS/Dáis által a vallási, etnikai és más kisebbségekkel szemben elkövetett népirtást, és utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) elé az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények, a háborús bűncselekmények és a népirtás eseteit; támogassa az ENSZ kínzás és egyéb kegyetlen, embertelen és lealacsonyító bánásmód vagy büntetés, tömeges kivégzések és többek között kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények nyomán kiszabott halálbüntetések elleni munkáját;

| av) | ismételje meg, hogy egyhangúlag elítéli az emberijog-védőkkel, visszaélést bejelentő személyekkel, újságírókkal és bloggerekkel szembeni bármilyen erőszakot, zaklatást, megfélemlítést vagy üldözést; támogassa az ENSZ-főtitkár újságírók biztonságával foglalkozó különmegbízottjának kinevezését; |
| --- | --- |

av)

ismételje meg, hogy egyhangúlag elítéli az emberijog-védőkkel, visszaélést bejelentő személyekkel, újságírókkal és bloggerekkel szembeni bármilyen erőszakot, zaklatást, megfélemlítést vagy üldözést; támogassa az ENSZ-főtitkár újságírók biztonságával foglalkozó különmegbízottjának kinevezését;

| aw) | emlékeztesse az ENSZ Közgyűlését ama kötelességére, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (EJT) tagjainak megválasztásakor vegye figyelembe, hogy a jelöltek hogyan tartják tiszteletben és mozdítják elő az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát; szólítson fel arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagságának elnyeréséhez határozzanak meg egyértelmű, az emberi jogok betartására épülő kritériumokat; |
| --- | --- |

aw)

emlékeztesse az ENSZ Közgyűlését ama kötelességére, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (EJT) tagjainak megválasztásakor vegye figyelembe, hogy a jelöltek hogyan tartják tiszteletben és mozdítják elő az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát; szólítson fel arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagságának elnyeréséhez határozzanak meg egyértelmű, az emberi jogok betartására épülő kritériumokat;

| ax) | az elszámoltathatóság előmozdítása és a büntetlenség felszámolása érdekében erősítse meg a NBB és a nemzetközi bűnüldözési rendszer szerepét; szólítsa fel az ENSZ összes tagállamát, hogy a Római Statútum megerősítésével csatlakozzanak az NBB-hez, valamint ösztönözzék a kampalai módosítások megerősítését; biztosítson az NBB számára határozott diplomáciai, politikai és pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

ax)

az elszámoltathatóság előmozdítása és a büntetlenség felszámolása érdekében erősítse meg a NBB és a nemzetközi bűnüldözési rendszer szerepét; szólítsa fel az ENSZ összes tagállamát, hogy a Római Statútum megerősítésével csatlakozzanak az NBB-hez, valamint ösztönözzék a kampalai módosítások megerősítését; biztosítson az NBB számára határozott diplomáciai, politikai és pénzügyi támogatást;

| ay) | emlékeztessen arra, hogy az Unió álláspontja a halálbüntetéssel szembeni zéró tolerancia; továbbra is határozottan szálljon síkra a halálbüntetés megszüntetésének előmozdításáért az egész világon; szólítson fel a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumra, és folytassa erőfeszítéseit a halálbüntetés egyetemes eltörlése érdekében; indítson olyan kezdeményezést, amely – az 1236/2005/EK rendelet ezzel kapcsolatos tapasztalataira építve – előmozdítja a kínzóeszközök és a halálbüntetés elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi keretet; |
| --- | --- |

ay)

emlékeztessen arra, hogy az Unió álláspontja a halálbüntetéssel szembeni zéró tolerancia; továbbra is határozottan szálljon síkra a halálbüntetés megszüntetésének előmozdításáért az egész világon; szólítson fel a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumra, és folytassa erőfeszítéseit a halálbüntetés egyetemes eltörlése érdekében; indítson olyan kezdeményezést, amely – az 1236/2005/EK rendelet ezzel kapcsolatos tapasztalataira építve – előmozdítja a kínzóeszközök és a halálbüntetés elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi keretet;

| az) | törekedjen a jogállamiság előmozdítása iránti határozottabb elkötelezettségre, mivel ez átfogó kérdés, amely összekapcsolja az ENSZ három pillérét, vagyis a békét és a biztonságot, az emberi jogokat és a fejlesztést; működjön együtt az ENSZ emberi jogi főbiztosával annak érdekében, hogy a venezuelai hatóságokat valamennyi politikai fogoly szabadon bocsátására és a hatalmi ágak szétválasztásának tiszteletben tartására ösztönözzék; |
| --- | --- |

az)

törekedjen a jogállamiság előmozdítása iránti határozottabb elkötelezettségre, mivel ez átfogó kérdés, amely összekapcsolja az ENSZ három pillérét, vagyis a békét és a biztonságot, az emberi jogokat és a fejlesztést; működjön együtt az ENSZ emberi jogi főbiztosával annak érdekében, hogy a venezuelai hatóságokat valamennyi politikai fogoly szabadon bocsátására és a hatalmi ágak szétválasztásának tiszteletben tartására ösztönözzék;

| ba) | támogassa az ENSZ erőfeszítéseit a sporttal és az emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi keret létrehozására, amely előmozdítja az emberi jogok tömeges sportrendezvényeken elkövetett megsértéseinek megelőzését, nyomon követését és jogorvoslatát; |
| --- | --- |

ba)

támogassa az ENSZ erőfeszítéseit a sporttal és az emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi keret létrehozására, amely előmozdítja az emberi jogok tömeges sportrendezvényeken elkövetett megsértéseinek megelőzését, nyomon követését és jogorvoslatát;

| bb) | nyújtson további támogatást az ENSZ emberi jogi főbiztosának az emberi jogok üzleti vonatkozású megsértése tekintetében az elszámoltathatóság és az áldozatok jogorvoslathoz való hozzáférése javítása érdekében folytatott munkájához, hogy hozzájárulhasson a tisztességes és hatékonyabb nemzeti jogorvoslati rendszerekhez, különösen az üzleti szektor kiterjedt emberijog-sértései esetén; szólítsa fel az összes kormányt arra, hogy teljesítse kötelességeit az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása és az áldozatok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése terén, mivel ez utóbbiaknak az emberi jogaik üzleti vonatkozású megsértései kapcsán a nemzeti és nemzetközi szintű jogorvoslathoz való hozzáférésben gyakorlati és jogi kihívásokkal kell szembenézniük; |
| --- | --- |

bb)

nyújtson további támogatást az ENSZ emberi jogi főbiztosának az emberi jogok üzleti vonatkozású megsértése tekintetében az elszámoltathatóság és az áldozatok jogorvoslathoz való hozzáférése javítása érdekében folytatott munkájához, hogy hozzájárulhasson a tisztességes és hatékonyabb nemzeti jogorvoslati rendszerekhez, különösen az üzleti szektor kiterjedt emberijog-sértései esetén; szólítsa fel az összes kormányt arra, hogy teljesítse kötelességeit az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása és az áldozatok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése terén, mivel ez utóbbiaknak az emberi jogaik üzleti vonatkozású megsértései kapcsán a nemzeti és nemzetközi szintű jogorvoslathoz való hozzáférésben gyakorlati és jogi kihívásokkal kell szembenézniük;

Fejlesztés

| bc) | hangsúlyozza az EU vezető szerepét az ahhoz vezető folyamatban, hogy az ENSZ-közgyűlés 2015 szeptemberében elfogadta a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet (2030-as menetrend) és annak 17 fenntartható fejlesztési célját; tegyen konkrét lépéseket a 2030-as menetrend és a 17 fenntartható fejlesztési cél hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, mivel a megelőzés és a fenntartható fejlesztés fontos eszközeiről van szó; törekedjen a jövő generációk életének javítására, és nyújtson ösztönzést és támogatást az országoknak ahhoz, hogy magukénak érezzék e célokat, és alakítsanak ki nemzeti szintű kereteket a 17 fenntartható fejlesztési cél eléréséhez; ösztönözze az ENSZ tagállamait a fejlesztési segélyre fordított kiadásaik tekintetében vállalt kötelezettségeik teljesítésére, valamint a fejlődő országokbeli helyzet értékeléséhez az előrehaladás figyelemmel kísérése és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében szólítson fel a mutatószámokra vonatkozó szilárd keret elfogadására és a statisztikai adatok felhasználására; hangsúlyozza, hogy – a fejlődő országok realitásainak pontosabb értékelése, továbbá a szegénység elleni és a fenntartható fejlődésre irányuló küzdelem terén történő hatékony fellépés érdekében – a GDP-n kívül más mutatókat is figyelembe kell venni, különösen a közepes jövedelemmel rendelkező országok esetében; szólítson fel a nők jogainak előmozdítását és védelmét célzó, az EU egészére kiterjedő kezdeményezésekre; szólítson fel a Pekingi Cselekvési Fórum, a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia cselekvési terve és a fenntartható fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia teljes körű végrehajtására; |
| --- | --- |

bc)

hangsúlyozza az EU vezető szerepét az ahhoz vezető folyamatban, hogy az ENSZ-közgyűlés 2015 szeptemberében elfogadta a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet (2030-as menetrend) és annak 17 fenntartható fejlesztési célját; tegyen konkrét lépéseket a 2030-as menetrend és a 17 fenntartható fejlesztési cél hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, mivel a megelőzés és a fenntartható fejlesztés fontos eszközeiről van szó; törekedjen a jövő generációk életének javítására, és nyújtson ösztönzést és támogatást az országoknak ahhoz, hogy magukénak érezzék e célokat, és alakítsanak ki nemzeti szintű kereteket a 17 fenntartható fejlesztési cél eléréséhez; ösztönözze az ENSZ tagállamait a fejlesztési segélyre fordított kiadásaik tekintetében vállalt kötelezettségeik teljesítésére, valamint a fejlődő országokbeli helyzet értékeléséhez az előrehaladás figyelemmel kísérése és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében szólítson fel a mutatószámokra vonatkozó szilárd keret elfogadására és a statisztikai adatok felhasználására; hangsúlyozza, hogy – a fejlődő országok realitásainak pontosabb értékelése, továbbá a szegénység elleni és a fenntartható fejlődésre irányuló küzdelem terén történő hatékony fellépés érdekében – a GDP-n kívül más mutatókat is figyelembe kell venni, különösen a közepes jövedelemmel rendelkező országok esetében; szólítson fel a nők jogainak előmozdítását és védelmét célzó, az EU egészére kiterjedő kezdeményezésekre; szólítson fel a Pekingi Cselekvési Fórum, a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia cselekvési terve és a fenntartható fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia teljes körű végrehajtására;

| bd) | továbbra is törekedjen a fejlesztési szakpolitikai koherencia megvalósítására valamennyi uniós szakpolitikában, mivel ez elengedhetetlen a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, és a 17.14. céllal összhangban az ENSZ szintjén is támogassa a fokozottabb szakpolitikai koherenciát; támogassa az ENSZ törekvéseit a 2030-as menetrend végrehajtására irányuló integrált és összehangolt szakpolitikai támogatás fokozására, és ebből következően az ENSZ keretében egy olyan fejlesztési rendszer előmozdítására, amely integráltabb módon működik az ügynökségek közötti tevékenységek megerősítése és a projektek közös végrehajtása mellett, különösen erősítve a biztonság és a fejlesztés közötti kapcsolatot; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy hosszú távú fejlesztési stratégiáiba módszeresen integrálja a kapacitásépítést és a jó kormányzást a szegénység és az éhezés felszámolása, a konfliktusmegelőzés és ellenálló képesség hatékony kialakítása érdekében, hogy előmozdítsa az ökológiailag, gazdaságilag és társadalmilag fenntartható fejlődést, küzdjön a társadalmi egyenlőtlenségek ellen és humanitárius segítséget nyújtson a lakosságnak; hangsúlyozza, hogy a biztonságos, megbízható és megfizethető vízellátáshoz és megfelelő szennyvízkezelési szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítja az életszínvonalat, fellendíti a helyi gazdaságokat és elősegíti a méltóságteljesebb munkahelyek létrehozását; |
| --- | --- |

bd)

továbbra is törekedjen a fejlesztési szakpolitikai koherencia megvalósítására valamennyi uniós szakpolitikában, mivel ez elengedhetetlen a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, és a 17.14. céllal összhangban az ENSZ szintjén is támogassa a fokozottabb szakpolitikai koherenciát; támogassa az ENSZ törekvéseit a 2030-as menetrend végrehajtására irányuló integrált és összehangolt szakpolitikai támogatás fokozására, és ebből következően az ENSZ keretében egy olyan fejlesztési rendszer előmozdítására, amely integráltabb módon működik az ügynökségek közötti tevékenységek megerősítése és a projektek közös végrehajtása mellett, különösen erősítve a biztonság és a fejlesztés közötti kapcsolatot; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy hosszú távú fejlesztési stratégiáiba módszeresen integrálja a kapacitásépítést és a jó kormányzást a szegénység és az éhezés felszámolása, a konfliktusmegelőzés és ellenálló képesség hatékony kialakítása érdekében, hogy előmozdítsa az ökológiailag, gazdaságilag és társadalmilag fenntartható fejlődést, küzdjön a társadalmi egyenlőtlenségek ellen és humanitárius segítséget nyújtson a lakosságnak; hangsúlyozza, hogy a biztonságos, megbízható és megfizethető vízellátáshoz és megfelelő szennyvízkezelési szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítja az életszínvonalat, fellendíti a helyi gazdaságokat és elősegíti a méltóságteljesebb munkahelyek létrehozását;

| be) | ragaszkodjon ahhoz, hogy a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum váljon a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása koherens, hatékony és inkluzív figyelemmel kísérésének és felülvizsgálatának biztosítása terén illetékes fő döntéshozó testületté; ismerje el a civil társadalmi szervezetek által a 2030-as menetrend sikeres végrehajtásában és a fenntartható fejlesztési célok elérésében játszott jelentős szerepet; ismerje el a fenntartható fejlesztési célok kulcsszerepét és hatását a nemzetközi béke és biztonság tekintetében; |
| --- | --- |

be)

ragaszkodjon ahhoz, hogy a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum váljon a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása koherens, hatékony és inkluzív figyelemmel kísérésének és felülvizsgálatának biztosítása terén illetékes fő döntéshozó testületté; ismerje el a civil társadalmi szervezetek által a 2030-as menetrend sikeres végrehajtásában és a fenntartható fejlesztési célok elérésében játszott jelentős szerepet; ismerje el a fenntartható fejlesztési célok kulcsszerepét és hatását a nemzetközi béke és biztonság tekintetében;

Éghajlatváltozás

| bf) | biztosítsa, hogy az EU továbbra is élen járjon az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és fokozza az együttműködést az ENSZ-szel ezen a területen; szólítsa fel valamennyi ENSZ-tagállamot a Párizsi Megállapodás betartására és annak biztosítására, hogy haladéktalanul végrehajtsák az ENSZ 2015. évi éghajlatváltozási konferenciáján hozott határozatokat; |
| --- | --- |

bf)

biztosítsa, hogy az EU továbbra is élen járjon az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és fokozza az együttműködést az ENSZ-szel ezen a területen; szólítsa fel valamennyi ENSZ-tagállamot a Párizsi Megállapodás betartására és annak biztosítására, hogy haladéktalanul végrehajtsák az ENSZ 2015. évi éghajlatváltozási konferenciáján hozott határozatokat;

| bg) | szorosan működjön együtt az éghajlatváltozás legsúlyosabb következményeit elszenvedő kis szigetállamokkal és más országokkal, hogy biztosítható legyen, hogy véleményüket és szükségleteiket az ENSZ különböző fórumain figyelembe veszik; |
| --- | --- |

bg)

szorosan működjön együtt az éghajlatváltozás legsúlyosabb következményeit elszenvedő kis szigetállamokkal és más országokkal, hogy biztosítható legyen, hogy véleményüket és szükségleteiket az ENSZ különböző fórumain figyelembe veszik;

Az EU és az ENSZ rendszerének reformja

| bh) | szólítsa fel az uniós tagállamokat, hogy jobban hangolják össze fellépéseiket az Egyesült Nemzetek rendszerének szerveiben és testületeiben, és törekedjenek még jobban az EU bizonyos ENSZ-alszervezetekben meglévő megfigyelői státuszának javítására; erősítse meg a kommunikációt és biztosítsa a tagállami álláspontok fokozottabb uniós szintű összehangoltságát; törekedjen a tagjelölt országokkal, a partnerországokkal és más hasonlóan gondolkodó országokkal az álláspontok egyeztetésére; |
| --- | --- |

bh)

szólítsa fel az uniós tagállamokat, hogy jobban hangolják össze fellépéseiket az Egyesült Nemzetek rendszerének szerveiben és testületeiben, és törekedjenek még jobban az EU bizonyos ENSZ-alszervezetekben meglévő megfigyelői státuszának javítására; erősítse meg a kommunikációt és biztosítsa a tagállami álláspontok fokozottabb uniós szintű összehangoltságát; törekedjen a tagjelölt országokkal, a partnerországokkal és más hasonlóan gondolkodó országokkal az álláspontok egyeztetésére;

| bi) | munkálkodjon a nemzetközi adóügyi együttműködés megerősítése érdekében, támogatva egy nemzetközi adóügyi testület ENSZ-rendszeren belüli létrehozását; az adózás területére vonatkozó automatikus információcserével és az adóparadicsomok egységes globális feketelistájának létrehozásával lépjen fel az adókikerülés és pénzmosás ellen; |
| --- | --- |

bi)

munkálkodjon a nemzetközi adóügyi együttműködés megerősítése érdekében, támogatva egy nemzetközi adóügyi testület ENSZ-rendszeren belüli létrehozását; az adózás területére vonatkozó automatikus információcserével és az adóparadicsomok egységes globális feketelistájának létrehozásával lépjen fel az adókikerülés és pénzmosás ellen;

| bj) | széles konszenzus alapján tevékenyen támogassa az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának átfogó reformját, hogy az pontosabban tükrözze a világ új realitásait, és hatékonyabban megfeleljen a jelenlegi és a jövőbeni biztonsági kihívásoknak; támogassa azt a hosszú távú célt, hogy az Unió helyet kapjon a megreformált Biztonsági Tanácsban; ösztönözze az ENSZ Biztonsági Tanács tagjait, hogy tartózkodjanak a vétójog alkalmazásától olyan esetekben, amikor emberiesség elleni bűncselekményeket követtek el; mozdítsa elő az ENSZ-közgyűlés munkájának felpezsdítését, valamint az összes ENSZ-intézmény fellépésének jobb összehangolását és koherenciáját, ami várhatóan fokozni fogja a hatékonyságot, az eredményességet, legitimitást, az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot, illetve a rendszer kapacitását és reprezentativitását, hogy gyorsabban válaszolhasson a globális kihívásokra; |
| --- | --- |

bj)

széles konszenzus alapján tevékenyen támogassa az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának átfogó reformját, hogy az pontosabban tükrözze a világ új realitásait, és hatékonyabban megfeleljen a jelenlegi és a jövőbeni biztonsági kihívásoknak; támogassa azt a hosszú távú célt, hogy az Unió helyet kapjon a megreformált Biztonsági Tanácsban; ösztönözze az ENSZ Biztonsági Tanács tagjait, hogy tartózkodjanak a vétójog alkalmazásától olyan esetekben, amikor emberiesség elleni bűncselekményeket követtek el; mozdítsa elő az ENSZ-közgyűlés munkájának felpezsdítését, valamint az összes ENSZ-intézmény fellépésének jobb összehangolását és koherenciáját, ami várhatóan fokozni fogja a hatékonyságot, az eredményességet, legitimitást, az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot, illetve a rendszer kapacitását és reprezentativitását, hogy gyorsabban válaszolhasson a globális kihívásokra;

| bk) | határozottan támogassa az ENSZ újonnan megválasztott főtitkárának reformterveit; az egyszerűsítés, a decentralizálás és rugalmasság, valamint a pénzügyi szervezet egyszerűsítése révén ösztönözze az ENSZ békével és biztonsággal kapcsolatos struktúrája és a Titkárság működése és felépítése reformjának lendületét; hozzon létre hatékony rendszert a visszaéléseket bejelentő ENSZ-alkalmazottak védelme érdekében; |
| --- | --- |

bk)

határozottan támogassa az ENSZ újonnan megválasztott főtitkárának reformterveit; az egyszerűsítés, a decentralizálás és rugalmasság, valamint a pénzügyi szervezet egyszerűsítése révén ösztönözze az ENSZ békével és biztonsággal kapcsolatos struktúrája és a Titkárság működése és felépítése reformjának lendületét; hozzon létre hatékony rendszert a visszaéléseket bejelentő ENSZ-alkalmazottak védelme érdekében;

| bl) | támogassa aktívan az ENSZ-főtitkár azon törekvéseit, hogy az ENSZ központjában több nőt nevezzen ki felső vezetői pozícióba; |
| --- | --- |

bl)

támogassa aktívan az ENSZ-főtitkár azon törekvéseit, hogy az ENSZ központjában több nőt nevezzen ki felső vezetői pozícióba;

| bm) | mozdítsa elő a parlamentek és a regionális közgyűlések ENSZ rendszerén belüli szerepéről, továbbá az Egyesült Nemzetek Parlamenti Közgyűlésének létrehozásáról zajló vitát, hogy bővíthető legyen a szervezet demokratikus profilja és belső demokratikus folyamata, a globális civil társadalom pedig közvetlenül bevonható legyen a döntéshozatali folyamatba; |
| --- | --- |

bm)

mozdítsa elő a parlamentek és a regionális közgyűlések ENSZ rendszerén belüli szerepéről, továbbá az Egyesült Nemzetek Parlamenti Közgyűlésének létrehozásáról zajló vitát, hogy bővíthető legyen a szervezet demokratikus profilja és belső demokratikus folyamata, a globális civil társadalom pedig közvetlenül bevonható legyen a döntéshozatali folyamatba;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, valamint tájékoztatás céljából az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének és az Egyesült Nemzetek főtitkárának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0089.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0201.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0317.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0051.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0422.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. július 5., szerda

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/188 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/188

---

P8_TA(2017)0293

A bizalmas információk megtekintése (az eljárási szabályzat 5. cikke (5) bekezdésének és 210a. cikkének értelmezése)

Az Európai Parlament 2017. július 5-i határozata a bizalmas információk megtekintéséről (az eljárási szabályzat 5. cikke (5) bekezdésének és 210a. cikkének értelmezése (2017/2095(REG))

(2018/C 334/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság elnökének 2017. június 23-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság elnökének 2017. június 23-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 226. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 226. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat 5. cikkének (5) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:
  „A bizalmas információkhoz való hozzáférésre a Parlament által megkötött intézményközi megállapodásokban foglalt, a bizalmas információk kezelésére vonatkozó szabályok (1a), valamint az azok végrehajtása céljából a Parlament illetékes szervei által elfogadott belső szabályok (1b) alkalmazandók.
  (1a)  Az Európai Parlament és a Tanács közötti, 2002. november 20-i intézményközi megállapodás a biztonsági és védelmi politika területén az Európai Parlamentnek a Tanács minősített információjához történő hozzáférésről (HL C 298., 2002.11.30., 1. o.).Az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodás (HL L 304., 2010.11.20., 47. o.).
  Az Európai Parlament és a Tanács közötti, 2014. március 12-i intézményközi megállapodás a közös kül- és biztonságpolitikától eltérő kérdésekkel kapcsolatos tanácsi minősített adatoknak az Európai Parlament részére történő továbbításáról és ezen adatoknak az Európai Parlament általi kezeléséről (HL C 95., 2014.4.1., 1. o.)."
  (1b)  Az Európai Parlament 2002. október 23-i határozata a Parlament biztonsági és védelmi politika területére vonatkozó minősített tanácsi információkhoz való hozzáférését szabályozó intézményközi megállapodás végrehajtásáról (HL C 298., 2002.11.30., 4. o.).Az Elnökség 2013. április 15-i határozata a bizalmas információk Európai Parlament általi kezelésére vonatkozó szabályokról (HL C 96., 2014.4.1., 1. o.).”" |
| --- | --- |

1.

„A bizalmas információkhoz való hozzáférésre a Parlament által megkötött intézményközi megállapodásokban foglalt, a bizalmas információk kezelésére vonatkozó szabályok (1a), valamint az azok végrehajtása céljából a Parlament illetékes szervei által elfogadott belső szabályok (1b) alkalmazandók.

Az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodás (HL L 304., 2010.11.20., 47. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács közötti, 2014. március 12-i intézményközi megállapodás a közös kül- és biztonságpolitikától eltérő kérdésekkel kapcsolatos tanácsi minősített adatoknak az Európai Parlament részére történő továbbításáról és ezen adatoknak az Európai Parlament általi kezeléséről (HL C 95., 2014.4.1., 1. o.).

Az Elnökség 2013. április 15-i határozata a bizalmas információk Európai Parlament általi kezelésére vonatkozó szabályokról (HL C 96., 2014.4.1., 1. o.).”

| 2. | úgy határoz, hogy az eljárási szabályzat 210a. cikkéhez az alábbi értelmezést csatolja:
  „Ez a cikk abban a mértékben alkalmazandó, amennyiben a bizalmas információk kezelésére vonatkozó jogi keret lehetővé teszi a bizalmas információ megtekintését zárt ülésen, biztonságos helyiségeken kívül.” |
| --- | --- |

2.

„Ez a cikk abban a mértékben alkalmazandó, amennyiben a bizalmas információk kezelésére vonatkozó jogi keret lehetővé teszi a bizalmas információ megtekintését zárt ülésen, biztonságos helyiségeken kívül.”

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

---

---

2017. július 6., csütörtök

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/189 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/189

---

P8_TA(2017)0307

Terrorizmussal foglalkozó különbizottság felállítása, hatáskörei, összetétele és megbízatásának ideje

Az Európai Parlament 2017. július 6-i határozata a terrorizmussal foglalkozó különbizottság felállításáról, hatásköréről, összetételéről és megbízatásának idejéről (2017/2758(RSO))

(2018/C 334/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete határozatra irányuló javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete határozatra irányuló javaslatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 197. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 197. cikkére,

| A. | mivel az Európai Unió egyértelmű hatáskörökkel rendelkezik a biztonság magas szintjének garantálásra az EUMSZ 67. cikkében foglaltaknak megfelelően, és a nemzeti hatóságok hatáskörei az EUMSZ 73. cikkével összhangban kiterjednek a terrorizmus elleni küzdelemre; és szélesebb körű kötelezettségei állnak fenn a határokon átnyúló együttműködés vonatkozásában az EUMSZ V. címében az Európai Unió belső biztonságával kapcsolatos rendőri és igazságügyi együttműködés tekintetében foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió egyértelmű hatáskörökkel rendelkezik a biztonság magas szintjének garantálásra az EUMSZ 67. cikkében foglaltaknak megfelelően, és a nemzeti hatóságok hatáskörei az EUMSZ 73. cikkével összhangban kiterjednek a terrorizmus elleni küzdelemre; és szélesebb körű kötelezettségei állnak fenn a határokon átnyúló együttműködés vonatkozásában az EUMSZ V. címében az Európai Unió belső biztonságával kapcsolatos rendőri és igazságügyi együttműködés tekintetében foglaltaknak megfelelően;

| B. | mivel az ezen határozat által létrehozott különbizottságnak az Európai Unión belüli és nemzetközi partnerei, valamint a nemzetközi szereplők általi terrorizmus elleni küzdelem gyakorlati és jogalkotási téren észlelhető hiányosságaival kell foglalkoznia, különös tekintettel az együttműködésre és az információcserére; |
| --- | --- |

B.

mivel az ezen határozat által létrehozott különbizottságnak az Európai Unión belüli és nemzetközi partnerei, valamint a nemzetközi szereplők általi terrorizmus elleni küzdelem gyakorlati és jogalkotási téren észlelhető hiányosságaival kell foglalkoznia, különös tekintettel az együttműködésre és az információcserére;

| C. | mivel a tagállami bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés és információcsere hiányosságai elleni fellépés, valamint az információk megosztására szolgáló európai adatbázisok interoperabilitása kiemelkedő jelentőséggel bír mind a schengeni övezet jó működése, mind az EU külső határainak védelme szempontjából, továbbá a különbizottság megbízatásának középpontját kell képeznie; |
| --- | --- |

C.

mivel a tagállami bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés és információcsere hiányosságai elleni fellépés, valamint az információk megosztására szolgáló európai adatbázisok interoperabilitása kiemelkedő jelentőséggel bír mind a schengeni övezet jó működése, mind az EU külső határainak védelme szempontjából, továbbá a különbizottság megbízatásának középpontját kell képeznie;

| D. | mivel az alapvető jogok tiszteletben tartása a sikeres terrorizmusellenes politikák egyik nélkülözhetetlen eleme; |
| --- | --- |

D.

mivel az alapvető jogok tiszteletben tartása a sikeres terrorizmusellenes politikák egyik nélkülözhetetlen eleme;

| 1. | úgy határoz, hogy egy terrorizmussal foglalkozó különbizottságot hoz létre a következő, szigorúan meghatározott hatáskörökkel:






  a) | a tagállami bűnüldöző hatóságok, az illetékes uniós ügynökségek és az elismert szakértők által szolgáltatott tények és az európai területen tapasztalható terrorista veszély mértékének pártatlan vizsgálata, elemzése és értékelése, és megfelelő intézkedések ajánlása az Európai Unió és tagállamai terrorizmussal kapcsolatos bűncselekmények megelőzésére, kivizsgálására és üldözésére való képessé tételéhez; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a tagállami bűnüldöző hatóságok, az illetékes uniós ügynökségek és az elismert szakértők által szolgáltatott tények és az európai területen tapasztalható terrorista veszély mértékének pártatlan vizsgálata, elemzése és értékelése, és megfelelő intézkedések ajánlása az Európai Unió és tagállamai terrorizmussal kapcsolatos bűncselekmények megelőzésére, kivizsgálására és üldözésére való képessé tételéhez;

| b) | az olyan lehetséges hibák és rossz működés pártatlan, valamint a bizonyítékok alapján való megközelítéssel összhangban történő azonosítása és elemzése, amelyek miatt lehetővé váltak a különböző tagállamokban a közelmúltban bekövetkező terrorista támadások, különösen a tagállamok hírszerző szolgálatai vagy bűnüldöző és igazságügyi hatóságai számára terrorista bűncselekmények elkövetése előtt az elkövetőkről rendelkezésre álló minden információ gyűjtése, összeállítása és elemzése révén; |
| --- | --- |

b)

az olyan lehetséges hibák és rossz működés pártatlan, valamint a bizonyítékok alapján való megközelítéssel összhangban történő azonosítása és elemzése, amelyek miatt lehetővé váltak a különböző tagállamokban a közelmúltban bekövetkező terrorista támadások, különösen a tagállamok hírszerző szolgálatai vagy bűnüldöző és igazságügyi hatóságai számára terrorista bűncselekmények elkövetése előtt az elkövetőkről rendelkezésre álló minden információ gyűjtése, összeállítása és elemzése révén;

| c) | a külső határigazgatás terén hatályban lévő intézkedések és eszközök végrehajtásának, többek között a külső határellenőrzések egyes magánszemélyek hamis okmányokkal Európába történő belépését lehetővé tevő nem megfelelő működésének vizsgálata és értékelése, valamint annak értékelése, hogy egyes tagállamok miért nem tudják teljes mértékben végrehajtani az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) (a Schengeni Információs Rendszerről szóló rendelet) foglalt kötelezettségeiket; az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a Schengeni határellenőrzési kódex) vonatkozó rendelkezéseinek teljes körű végrehajtása terén a tagállamok és a Bizottság szintjén fennálló esetleges hiányosságokra vonatkozó információ összegyűjtése és elemzése, és megfelelő intézkedések ajánlása a feltárt hiányosságok megszüntetésére; |
| --- | --- |

c)

a külső határigazgatás terén hatályban lévő intézkedések és eszközök végrehajtásának, többek között a külső határellenőrzések egyes magánszemélyek hamis okmányokkal Európába történő belépését lehetővé tevő nem megfelelő működésének vizsgálata és értékelése, valamint annak értékelése, hogy egyes tagállamok miért nem tudják teljes mértékben végrehajtani az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) (a Schengeni Információs Rendszerről szóló rendelet) foglalt kötelezettségeiket; az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a Schengeni határellenőrzési kódex) vonatkozó rendelkezéseinek teljes körű végrehajtása terén a tagállamok és a Bizottság szintjén fennálló esetleges hiányosságokra vonatkozó információ összegyűjtése és elemzése, és megfelelő intézkedések ajánlása a feltárt hiányosságok megszüntetésére;

| d) | az igazságügyi, bűnüldözési és hírszerzési információk tagállamok közötti megosztása terén tapasztalható hiányosságok azonosítása; különösen azon információk gyűjtése, elemzése és közlése tekintetében felmerülő, állítólagos széles körű hiányosságok kivizsgálása, amelyek segíthetnének a támadások megelőzésében, különösen a következők révén:






  — | az uniós adatbázisok, mint például a Schengeni Információs Rendszer (SIS), a Vízuminformációs Rendszer (VIS) és a közös európai információcsere-modell teljesítményének és a tagállamok hatályban lévő jogi eszközök, mint például a 2008/615/IB tanácsi határozat (3) vagy a 2006/960/IB tanácsi kerethatározat (4) végrehajtása terén tapasztalható esetleges hiányosságainak elemzése és értékelése; különösen annak elemzése, hogy egyes tagállamok miért nem járulnak hozzá ezen adatbázisok információval való feltöltéséhez, különös tekintettel a Schengeni Információs Rendszerről szóló rendeletben és a 2007/533/IB tanácsi határozatban (5) meghatározott kötelezettségeikre; |
| --- | --- | --- |

d)

az igazságügyi, bűnüldözési és hírszerzési információk tagállamok közötti megosztása terén tapasztalható hiányosságok azonosítása; különösen azon információk gyűjtése, elemzése és közlése tekintetében felmerülő, állítólagos széles körű hiányosságok kivizsgálása, amelyek segíthetnének a támadások megelőzésében, különösen a következők révén:

—

az uniós adatbázisok, mint például a Schengeni Információs Rendszer (SIS), a Vízuminformációs Rendszer (VIS) és a közös európai információcsere-modell teljesítményének és a tagállamok hatályban lévő jogi eszközök, mint például a 2008/615/IB tanácsi határozat (3) vagy a 2006/960/IB tanácsi kerethatározat (4) végrehajtása terén tapasztalható esetleges hiányosságainak elemzése és értékelése; különösen annak elemzése, hogy egyes tagállamok miért nem járulnak hozzá ezen adatbázisok információval való feltöltéséhez, különös tekintettel a Schengeni Információs Rendszerről szóló rendeletben és a 2007/533/IB tanácsi határozatban (5) meghatározott kötelezettségeikre;

| — | a tagállamok azon állítólagos mulasztásának elemzése, hogy megfeleljenek a 2005/671/IB tanácsi határozat (6) 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt azon kötelezettségnek, hogy biztosítsák, hogy az illetékes hatóság által összegyűjtött, legalább az említett cikk (4) bekezdésében és (5) bekezdésében említett információk eljussanak az Europolhoz és az Eurojusthoz; |
| --- | --- |

—

a tagállamok azon állítólagos mulasztásának elemzése, hogy megfeleljenek a 2005/671/IB tanácsi határozat (6) 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt azon kötelezettségnek, hogy biztosítsák, hogy az illetékes hatóság által összegyűjtött, legalább az említett cikk (4) bekezdésében és (5) bekezdésében említett információk eljussanak az Europolhoz és az Eurojusthoz;

| — | a tagállami hatóságoknak a 2006/960/IB tanácsi kerethatározat 3. és 7. cikkében foglalt kötelezettségnek való megfelelése elemzése, és az e kötelezettségre vonatkozó információgyűjtés, különösen annak biztosítása, hogy az illetékes bűnüldöző hatóságok bocsássanak információt és bűnüldözési operatív információt más tagállamok vonatkozó bűnüldöző hatóságainak rendelkezésére azokban az esetekben, amikor tényszerű okok alapján feltételezhető, hogy az információ és bűnüldözési operatív információ segíthet a 2002/584/IB kerethatározat (7) 2. cikke (2) bekezdésében említett bűncselekmények felderítésében, megelőzésében vagy vizsgálatában; |
| --- | --- |

—

a tagállami hatóságoknak a 2006/960/IB tanácsi kerethatározat 3. és 7. cikkében foglalt kötelezettségnek való megfelelése elemzése, és az e kötelezettségre vonatkozó információgyűjtés, különösen annak biztosítása, hogy az illetékes bűnüldöző hatóságok bocsássanak információt és bűnüldözési operatív információt más tagállamok vonatkozó bűnüldöző hatóságainak rendelkezésére azokban az esetekben, amikor tényszerű okok alapján feltételezhető, hogy az információ és bűnüldözési operatív információ segíthet a 2002/584/IB kerethatározat (7) 2. cikke (2) bekezdésében említett bűncselekmények felderítésében, megelőzésében vagy vizsgálatában;

| — | annak megvizsgálása, hogy az Europol teljes mértékben eleget tett-e az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által hatályon kívül helyezett 2009/371/IB tanácsi határozat (9) 17. cikkében foglalt értesítési kötelezettségének; |
| --- | --- |

—

annak megvizsgálása, hogy az Europol teljes mértékben eleget tett-e az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által hatályon kívül helyezett 2009/371/IB tanácsi határozat (9) 17. cikkében foglalt értesítési kötelezettségének;

| — | annak megvizsgálása, hogy a tagállamok nemzeti egységei teljes mértékben eleget tettek-e az (EU) 2016/794 rendelet által hatályon kívül helyezett 2009/371/IB határozat 8. cikke (4) bekezdésének a) pontjában foglalt azon kötelezettségüknek, hogy az Europolt – saját kezdeményezésükre – ellátják a feladatainak ellátásához szükséges információkkal és bűnüldözési operatív információkkal; |
| --- | --- |

—

annak megvizsgálása, hogy a tagállamok nemzeti egységei teljes mértékben eleget tettek-e az (EU) 2016/794 rendelet által hatályon kívül helyezett 2009/371/IB határozat 8. cikke (4) bekezdésének a) pontjában foglalt azon kötelezettségüknek, hogy az Europolt – saját kezdeményezésükre – ellátják a feladatainak ellátásához szükséges információkkal és bűnüldözési operatív információkkal;

| — | az uniós ügynökségek közötti információcsere lehetséges hiányosságainak, valamint ezen ügynökségek jogi eszközeinek és azon igényeinek kivizsgálása, hogy hozzáférjenek a Schengeni Információs Rendszerhez és egyéb releváns uniós információs rendszerekhez; |
| --- | --- |

—

az uniós ügynökségek közötti információcsere lehetséges hiányosságainak, valamint ezen ügynökségek jogi eszközeinek és azon igényeinek kivizsgálása, hogy hozzáférjenek a Schengeni Információs Rendszerhez és egyéb releváns uniós információs rendszerekhez;

| — | a tagállamok hírszerző szolgálatai között fennálló nem hivatalos együttműködés értékelése, és az információcsere és a gyakorlati együttműködés hatékonysági szintjének értékelése; |
| --- | --- |

—

a tagállamok hírszerző szolgálatai között fennálló nem hivatalos együttműködés értékelése, és az információcsere és a gyakorlati együttműködés hatékonysági szintjének értékelése;

| — | az Európai Unió és harmadik országok és nemzetközi ügynökségek terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködésének megvizsgálása, beleértve a meglévő nemzetközi együttműködést és eszközöket a terrorizmus elleni küzdelemben, többek között a bevált gyakorlatok cseréjét és az információcsere jelenlegi szintjének hatékonyságát; |
| --- | --- |

—

az Európai Unió és harmadik országok és nemzetközi ügynökségek terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködésének megvizsgálása, beleértve a meglévő nemzetközi együttműködést és eszközöket a terrorizmus elleni küzdelemben, többek között a bevált gyakorlatok cseréjét és az információcsere jelenlegi szintjének hatékonyságát;

| e) | az uniós terrorizmusellenes jogszabályok és azok végrehajtása által az alapvető jogokra gyakorolt hatás értékelése; |
| --- | --- |

e)

az uniós terrorizmusellenes jogszabályok és azok végrehajtása által az alapvető jogokra gyakorolt hatás értékelése;

| f) | a terrorizmus elleni küzdelembe bevont illetékes hatóságok (rendőrség, hadsereg, igazságszolgáltatás, költségvetés, hírszerzés, megfigyelés, információ, informatika stb.) számára rendelkezésre bocsátott minden forrás elérhetőségének és hatékonyságának értékelése a tagállamokban és uniós szinten; a rendőrségi együttműködés terén tapasztalható esetleges hiányosságok és a határokon átnyúló, a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos vizsgálatok terén folytatott gyakorlati bűnüldözési együttműködés útjában álló akadályok elemzése, a nyomozási képességeket érintő műszaki, szerkezeti és jogi korlátozások azonosításával; |
| --- | --- |

f)

a terrorizmus elleni küzdelembe bevont illetékes hatóságok (rendőrség, hadsereg, igazságszolgáltatás, költségvetés, hírszerzés, megfigyelés, információ, informatika stb.) számára rendelkezésre bocsátott minden forrás elérhetőségének és hatékonyságának értékelése a tagállamokban és uniós szinten; a rendőrségi együttműködés terén tapasztalható esetleges hiányosságok és a határokon átnyúló, a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos vizsgálatok terén folytatott gyakorlati bűnüldözési együttműködés útjában álló akadályok elemzése, a nyomozási képességeket érintő műszaki, szerkezeti és jogi korlátozások azonosításával;

| g) | az igazságügyi rendszerek és az uniós szintű igazságügyi együttműködés hiányosságainak, valamint a határokon átnyúló vizsgálatokkal kapcsolatos, különösen az Eurojuston, az Európai Igazságügyi Hálózaton, a közös nyomozócsoportokon, az európai elfogatóparancson és az európai nyomozási határozaton keresztül folytatott együttműködés kivizsgálása; a nyomozási és bűnüldözési képességeket érintő műszaki, szerkezeti és jogi korlátozások azonosítása; |
| --- | --- |

g)

az igazságügyi rendszerek és az uniós szintű igazságügyi együttműködés hiányosságainak, valamint a határokon átnyúló vizsgálatokkal kapcsolatos, különösen az Eurojuston, az Európai Igazságügyi Hálózaton, a közös nyomozócsoportokon, az európai elfogatóparancson és az európai nyomozási határozaton keresztül folytatott együttműködés kivizsgálása; a nyomozási és bűnüldözési képességeket érintő műszaki, szerkezeti és jogi korlátozások azonosítása;

| h) | a nemzeti hatóságok és a releváns uniós szervek között a jelenlegi bevált gyakorlatok cseréje és az együttműködés vizsgálata, tekintettel a sebezhető célpontok, többek között a tranzitterületek, mint például a repülőterek és vasútállomások védelmére, valamint a 2008/114/EK tanácsi irányelvben (10) foglalt kritikus infrastruktúrák védelmére; |
| --- | --- |

h)

a nemzeti hatóságok és a releváns uniós szervek között a jelenlegi bevált gyakorlatok cseréje és az együttműködés vizsgálata, tekintettel a sebezhető célpontok, többek között a tranzitterületek, mint például a repülőterek és vasútállomások védelmére, valamint a 2008/114/EK tanácsi irányelvben (10) foglalt kritikus infrastruktúrák védelmére;

| i) | a terrorizmus áldozatai rendelkezésére álló jelenlegi mechanizmusok, különösen a 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) kivizsgálása, a megosztandó jelenlegi bevált gyakorlatok azonosításával; |
| --- | --- |

i)

a terrorizmus áldozatai rendelkezésére álló jelenlegi mechanizmusok, különösen a 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) kivizsgálása, a megosztandó jelenlegi bevált gyakorlatok azonosításával;

| j) | a radikalizációnak és a korlátozott számú tagállamban felállított deradikalizációs programok hatékonyságának elemzése, valamint az ezekre vonatkozó információgyűjtés; a megosztandó jelenlegi bevált gyakorlatok azonosítása, és megbizonyosodás arról, hogy a tagállamok megtették-e a megfelelő intézkedéseket e tekintetben; |
| --- | --- |

j)

a radikalizációnak és a korlátozott számú tagállamban felállított deradikalizációs programok hatékonyságának elemzése, valamint az ezekre vonatkozó információgyűjtés; a megosztandó jelenlegi bevált gyakorlatok azonosítása, és megbizonyosodás arról, hogy a tagállamok megtették-e a megfelelő intézkedéseket e tekintetben;

| k) | a tagállamok közötti együttműködés hatékonyságának, valamint 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben résztvevő illetékes hatóságok, kötelezett szolgáltatók és bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés hatékonyságának az értékelése, továbbá a banki ágazatban működő érintett szereplőkkel, a csalások kivizsgálásával foglalkozó és a bűnüldöző hatóságokkal folytatott eszmecserék a terrorizmusfinanszírozás új formáinak, többek között a szervezett bűnözéssel folytatott kapcsolatainak azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

k)

a tagállamok közötti együttműködés hatékonyságának, valamint 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben résztvevő illetékes hatóságok, kötelezett szolgáltatók és bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés hatékonyságának az értékelése, továbbá a banki ágazatban működő érintett szereplőkkel, a csalások kivizsgálásával foglalkozó és a bűnüldöző hatóságokkal folytatott eszmecserék a terrorizmusfinanszírozás új formáinak, többek között a szervezett bűnözéssel folytatott kapcsolatainak azonosítása érdekében;

| l) | ajánlások tétele azzal kapcsolatban, amiket szükségesnek tart a fent említett összes területen, és ebből a célból a szükséges kapcsolatok kialakítása, látogatások tétele és meghallgatások tartása az uniós intézményekkel és az említett területeken működő ügynökségekkel, valamint nemzetközi és nemzeti intézményekkel, a tagállamok és harmadik országok nemzeti parlamentjeivel és kormányaival, a továbbá a terrorizmus elleni napi küzdelemmel foglalkozó tisztviselőkkel, mint például bűnüldöző hatóságokkal, rendőrségekkel, hírszerző szolgálatokkal, bírákkal és igazságügyi tisztviselőkkel, és a tudományos közösség, a vállalkozások és a civil társadalom, többek között az áldozatok szervezetei képviselőivel. |
| --- | --- |

l)

ajánlások tétele azzal kapcsolatban, amiket szükségesnek tart a fent említett összes területen, és ebből a célból a szükséges kapcsolatok kialakítása, látogatások tétele és meghallgatások tartása az uniós intézményekkel és az említett területeken működő ügynökségekkel, valamint nemzetközi és nemzeti intézményekkel, a tagállamok és harmadik országok nemzeti parlamentjeivel és kormányaival, a továbbá a terrorizmus elleni napi küzdelemmel foglalkozó tisztviselőkkel, mint például bűnüldöző hatóságokkal, rendőrségekkel, hírszerző szolgálatokkal, bírákkal és igazságügyi tisztviselőkkel, és a tudományos közösség, a vállalkozások és a civil társadalom, többek között az áldozatok szervezetei képviselőivel.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a különbizottság ajánlásait az illetékes állandó bizottságoknak nyomon kell követniük; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy határoz, hogy a különbizottság hatáskörébe tartozó területtel kapcsolatos európai uniós jogszabályok elfogadását, nyomon követését és végrehajtását érintő ügyekért felelős állandó parlamenti bizottságok hatásköre, személyzete és a rendelkezésükre álló erőforrások változatlanok maradnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy határoz, hogy amikor a különbizottság munkája minősített jellegű bizonyítékok, személyes adatokat vagy titkokat érintő tanúvallomások meghallgatására, vagy hatóságokkal és szervekkel nemzetbiztonsági vagy közbiztonsági célokból titkos, bizalmas, minősített vagy érzékeny információkról folytatott eszmecserékre vagy meghallgatásokra terjed ki, zárt üléseket kell tartani; úgy határoz, hogy a tanúknak és a szakértőknek jogukban áll zárt ülésen tanúvallomást vagy nyilatkozatot tenni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy határoz, hogy a különbizottság által kapott titkos vagy bizalmas dokumentumokat az eljárási szabályzat 210a. cikkében foglalt eljárás szerint kell megvizsgálni annak biztosítására, hogy csak az elnök, az előadó, az árnyékelőadók, a koordinátorok és a kijelölt tisztviselők rendelkezzenek hozzájuk személyes hozzáféréssel, és hogy ezeket az információkat kizárólag a különbizottság félidős és zárójelentéséhez lehessen felhasználni; úgy határoz, hogy az üléseket olyan helyiségekben kell tartani, amelyek kialakítása nem teszi lehetővé, hogy illetéktelen személyek az ott elhangzottakat meghallgassák; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy határoz, hogy a minősített információkhoz való hozzáférés vagy a nemzetbiztonság vagy közbiztonság megsértésének kockázatával járó bizonyítékok meghallgatása előtt minden képviselőnek és tisztviselőnek biztonsági tanúsítványt kell kapnia a hatályos belső szabályokkal és eljárásokkal összhangban; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy határoz, hogy a különbizottság által kapott információkat kizárólag a különbizottság feladatainak ellátására lehet használni, és azokat nem lehet közölni harmadik felekkel; úgy határoz, hogy ezeket az információkat nem lehet nyilvánosságra hozni, ha titkos vagy bizalmas jellegű anyagokat tartalmaznak, vagy személyeket neveznek meg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy határoz, hogy a különbizottság 30 tagú lesz; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy határoz, hogy a különbizottság megbízatása tizenkét hónapra szól, kivéve, ha a Parlament ezt az időtartamot annak lejárta előtt meghosszabbítja, és hogy a megbízatása alakuló ülésének időpontjától kezdődik; úgy határoz, hogy a különbizottság félidős és zárójelentést nyújt be a Parlamentnek, amely ténymegállapításokat és a meghozandó intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlásokat tartalmaz. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

(3)  A Tanács 2008/615/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L 210., 2008.8.6., 1. o.).

(4)  A Tanács 2006/960/IB kerethatározata (2006. december 18.) az Európai Unió tagállamainak bűnüldöző hatóságai közötti, információ és bűnüldözési operatív információ cseréjének leegyszerűsítéséről (HL L 386., 2006.12.29., 89. o.).

(5)  A Tanács 2007/533/IB határozata (2007. június 12.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 205., 2007.8.7., 63. o.).

(6)  A Tanács 2005/671/IB határozata (2005. szeptember 20.) a terrorista bűncselekményekre vonatkozó információcseréről és együttműködésről (HL L 253., 2005.9.29., 22. o.).

(7)  A Tanács 2002/584/IB kerethatározata (2002. június 13.) az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról (HL L 190., 2002.7.18., 1. o.).

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

(9)  A Tanács 2009/371/IB határozata (2009. április 6.) az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról (HL L 121., 2009.5.15., 37. o.).

(10)  A Tanács 2008/114/EK irányelve (2008. december 8.) az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről (HL L 345., 2008.12.23., 75. o.).

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/29/EU irányelve (2012. október 25.) a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 315., 2012.11.14., 57. o.).

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/60/EK irányelve (2005. október 26.) a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.).

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. július 4., kedd

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/193 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/193

---

P8_TA(2017)0275

Az Európai Bizottság egy tagjának kinevezése

Az Európai Parlament 2017. július 4-i határozata Mariya Gabriel az Európai Bizottság tagjává történő kinevezésének jóváhagyásáról (C8-0166/2017 – 2017/0805(NLE))

(2018/C 334/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkének második bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 246. cikkének második bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás 6. pontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás 6. pontjára (1),

| — | tekintettel Kristalina Georgievának az Európai Bizottságban betöltött tagságáról való lemondására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Kristalina Georgievának az Európai Bizottságban betöltött tagságáról való lemondására,

| — | tekintettel a Tanács 2017. május 29-i levelére, amelyben a Tanács konzultált a Parlamenttel a Mariya Gabrielnek a Bizottság tagjává történő kinevezésére vonatkozó, a Bizottság elnökével egyetértésben meghozandó határozatról (C8-0166/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2017. május 29-i levelére, amelyben a Tanács konzultált a Parlamenttel a Mariya Gabrielnek a Bizottság tagjává történő kinevezésére vonatkozó, a Bizottság elnökével egyetértésben meghozandó határozatról (C8-0166/2017),

| — | tekintettel Mariya Gabrielnek az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság által vezetett – társulva a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsággal, a Jogi Bizottsággal és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsággal –, 2017. június 20-i meghallgatására, valamint az azt követően készített értékelő nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mariya Gabrielnek az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság által vezetett – társulva a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsággal, a Jogi Bizottsággal és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsággal –, 2017. június 20-i meghallgatására, valamint az azt követően készített értékelő nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 118. cikkére és VI. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 118. cikkére és VI. mellékletére,

| 1. | jóváhagyja Mariya Gabriel kinevezését az Európai Bizottság tagjává a Bizottság hátralevő hivatali idejére, azaz a 2019. október 31-ig terjedő időszakra; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/194 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/194

---

P8_TA(2017)0276

EU–Koszovó keretmegállapodás a Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó általános alapelvekről ***

Az Európai Parlament 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és Koszovó (*1) közötti, Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó általános alapelvekről szóló keretmegállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13391/2016 – C8-0491/2016 – 2013/0115(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 334/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13391/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13391/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió és Koszovó (*1) közötti, Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó általános alapelvekről szóló keretmegállapodás tervezetére (13393/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Koszovó (*1) közötti, Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó általános alapelvekről szóló keretmegállapodás tervezetére (13393/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0491/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0491/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0207/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0207/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Koszovó kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(*1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/195 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/195

---

P8_TA(2017)0277

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az „EGF/2017/001 ES/Castilla y León bányászat” referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország kérelme – EGF/2017/001 ES/Castilla y León, bányászat) (COM(2017)0266 – C8-0174/2017 – 2017/2079(BUD))

(2018/C 334/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0266 – C8-0174/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0266 – C8-0174/2017),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0248/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0248/2017),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Spanyolország „EGF/2017/001 ES/Castilla y León” referenciaszámon az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be a Castilla y León-i (ES41) NUTS 2. szintű régióban a NACE Rev 2. rendszer alatti 5. ágazat (Szénbányászat) szerinti gazdasági ágazatban bekövetkezett elbocsátások tekintetében, és mivel az intézkedésekben várhatóan 339 elbocsátott munkavállaló, valamint 125 munkanélküli, képzésben vagy oktatásban nem részesülő 30 év alatti fiatal (NEET-fiatal) fog részt venni; mivel elbocsátásokra került sor a Hullera Vasco Leonesa SA, a Centro de Investigación y Desarrollo SA, a Hijos de Baldomero García SA, a Minas del Bierzo Alto SL és az Unión Minera del Norte SA vállalatoknál; |
| --- | --- |

D.

mivel Spanyolország „EGF/2017/001 ES/Castilla y León” referenciaszámon az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be a Castilla y León-i (ES41) NUTS 2. szintű régióban a NACE Rev 2. rendszer alatti 5. ágazat (Szénbányászat) szerinti gazdasági ágazatban bekövetkezett elbocsátások tekintetében, és mivel az intézkedésekben várhatóan 339 elbocsátott munkavállaló, valamint 125 munkanélküli, képzésben vagy oktatásban nem részesülő 30 év alatti fiatal (NEET-fiatal) fog részt venni; mivel elbocsátásokra került sor a Hullera Vasco Leonesa SA, a Centro de Investigación y Desarrollo SA, a Hijos de Baldomero García SA, a Minas del Bierzo Alto SL és az Unión Minera del Norte SA vállalatoknál;

| E. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett beavatkozási kritérium alapján került benyújtásra, eltérve a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjától, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenc hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2. szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2. szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett beavatkozási kritérium alapján került benyújtásra, eltérve a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjától, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenc hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2. szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2. szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jogosultsági kritériumoknak teljesülnek, és hogy ezért Spanyolország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 1 002 264 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, ami az 1 670 440 eurót kitevő összes kiadás 60 %-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a spanyol hatóságok 2017. január 20-án nyújtották be az EGAA-ból való pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2017. június 2-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy az elmúlt tíz évben az uniós széntermelés és a szén világpiaci ára jelentősen csökkent, aminek következtében egyre több szenet importáltak nem uniós országokból, így számos uniós szénbánya veszteséges lett és bezárására kényszerült; rámutat, hogy ez a tendencia még jobban kihatott Spanyolországra, ahol a szénbányászati ágazatot át kellett szervezni és át kellett alakítani; hangsúlyozza, hogy Castilla y León régióban a foglalkoztatási helyzetet súlyosan érintették a bányászati ágazat válságának hatásai, és rámutat, hogy csak Castilla y Leónban tíz bányaipari vállalkozás kényszerült bezárásra a 2010 és 2016 közötti időszakban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy Spanyolország a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjától való eltérés iránti kérelmet nyújtott be azon az alapon, hogy az elbocsátások által érintett terület a távoli és gyéren lakott kantábriai völgy elszigetelt kisvárosaiból tevődik össze, amelyek erősen függenek a szénbányászattól és zárt közösséget alkotnak, így a 4. cikk (2) bekezdése értelmében kisméretű munkaerőpiacnak tekinthetők; |
| --- | --- |

4.

| 5. | különösen kiemeli a nagyon alacsony népsűrűséget, a hegyvidéki tereppel kapcsolatos nehézségeket és a nehéz foglalkoztatási helyzetet León és Palencia tartományok északi részében; aggodalmát fejezi ki a népesség gyors iramú csökkenése miatt, amelynek aránya a 25 év alattiak körében a legmagasabb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy a pénzügyi hozzájárulás 339 elbocsátott munkavállalót fog támogatni, akiknek 97 %-a férfi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli Spanyolország döntését, hogy legfeljebb 125, 30 év alatti NEET-fiatal számára az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat biztosít; megérti, hogy a szolgáltatások magukban foglalnak majd az érdekeltek saját vállalkozásának létrehozására nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy az intézkedések a munkahelyteremtést és a termelő tevékenységeket vizsgáló tanulmányra alapozódnak majd Castilla y León régióban, a csomagban hivatkozott kezdeményezések megfelelőbb meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy Spanyolország hatféle intézkedést tervez a kérelem által érintett elbocsátott munkavállalók érdekében: i. üdvözlő és tájékoztató programok, ii. pályaorientációs tanácsadást, iii. intenzív álláskeresési támogatás, iv. a készségek és kompetenciák ágazatközi képzése, szakképzés, v. a vállalkozói szellem előmozdítása, valamint vi. vállalkozásalapításhoz nyújtott támogatás és ösztönzők; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott szolgáltatási csomag egészének 19,53 %-át teszik ki, ami nem éri el az EGAA-rendeletben meghatározott 35 %-os felső korlátot; valamint hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megállapítja, hogy a biztosított képzések kiterjednek munkakeresést segítő technikákat, személyes és szociális képességeket oktató gyakorlatokra, továbbá informatikai és kommunikációs technológiák és idegen nyelvek oktatására is, míg a szakmai képzés vagy a bányászattal kapcsolatos és más gazdasági ágazatokban is hasznosítható ismeretek bővítését, vagy a következő ágazatokban szükséges képzettségek megszerzését tűzi ki célul: turizmus és vendéglátás vidéki területeken; bányamedencék környezeti helyreállítása; újraerdősítés és tájgondozás; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli az érdekeltekkel, többek között a szakszervezetekkel, a szakmai szövetségekkel, a regionális gazdaságfejlesztési, innovációs, finanszírozási és a vállalkozások nemzetközivé válását elősegítő ügynökséggel, valamint a regionális állami foglalkoztatási szolgálathoz kapcsolódó közalapítvánnyal regionális szinten folytatott konzultációkat, melyek célja a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagjának létrehozása, valamint hogy a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni az EGAA végrehajtásának különböző szakaszaiban és az EGAA-hoz való hozzáférésben; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a szükséges készségeket, valamint hogy a csomagnak összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy az eltartott személyeket gondozók kiadásaihoz való hozzájárulás is szerepel a szóba jövő ösztönzők között, ami valószínűleg pozitív hatással lesz a nemek közötti egyensúlyra; felhívja a Bizottságot, hogy szolgáljon részletes tájékoztatással arra nézve, hogy miképpen éltek e lehetőséggel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy a párizsi COP 21 megállapodás nyomán gyors ütemben kell haladni az uniós gazdaságok átállításával és a munkahelyteremtéssel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megállapítja a tájékoztatási kampány elindításának fontosságát, amelynek célja a fenti intézkedésekkel megcélzott NEET-fiatalok elérése, és lehetőség szerint a nemek közötti egyensúly biztosítása; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy a növekedési potenciállal rendelkező és így munkaerőt felvevő ágazatokról szóló jövőbeni javaslataiban jobban térjen ki a részletekre, valamint megalapozott adatokat gyűjtsön az EGAA-támogatás hatásáról, amelyet többek között az állások minőségére és a munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésnek az EGAA révén elért arányára gyakorol; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tudomásul veszi, hogy a spanyol hatóságok megerősítették, hogy a javasolt intézkedésekre más uniós alapból vagy pénzügyi eszközből nem folyósítanak pénzügyi támogatást, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére, továbbá, hogy azok kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott fellépéseket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli, hogy az intézkedési terv magában foglal egy nyomon követési kezdeményezést – amelyben részt kell hogy vehessenek a szociális szereplők is –, aminek a célja annak biztosítása, hogy a javaslat a kezdeményezésben foglalt fellépések részeként kivitelezett – a szakképzési igényeket és a tevékenységi lehetőségeket vizsgáló – tanulmány ajánlásaival összhangban valósuljon meg, valamint hogy biztosítsa a rendelkezésre bocsátott költségvetés eredményes felhasználását; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékezetet a Bizottsághoz intézett kérésére, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az összes EGAA-kérelemmel kapcsolatos dokumentumhoz; |
| --- | --- |

21.

| 22. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

23.

| 24. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Spanyolország „EGF/2017/001 ES/Castilla y León bányászat” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2017/1372 határozattal.)

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/199

---

P8_TA(2017)0283

Makroszintű pénzügyi támogatás a Moldovai Köztársaság számára ***I

Az Európai Parlament 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0014 – C8-0016/2017 – 2017/0007(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 334/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0016/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0016/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és Tanács közös nyilatkozatára, amelyet a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2013. augusztus 12-i 778/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal együtt fogadtak el (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és Tanács közös nyilatkozatára, amelyet a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2013. augusztus 12-i 778/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal együtt fogadtak el (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0185/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0185/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítja, vagy lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 218., 2013.8.14., 15. o.

---

P8_TC1-COD(2017)0007

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 4-én került elfogadásra a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1565 határozattal.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság EGYÜTTES NYILATKOZATA

A Moldovai Köztársaság választási rendszerének megváltoztatására irányuló kezdeményezések fényében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hangsúlyozza, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a kedvezményezett ország tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat, ideértve a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint biztosítsa az emberi jogok tiszteletben tartását. A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat a makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa alatt ellenőrzi ezen előfeltétel teljesülését, és ezért a lehető legnagyobb figyelemmel kíséri, hogy a Moldovai Köztársaság hatóságai figyelembe veszik-e az érintett nemzetközi partnerek (különösen a Velencei Bizottság és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala) ajánlásait.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/201 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/201

---

P8_TA(2017)0284

A társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele ***I

Az Európai Parlament 2017. július 4-én elfogadott módosításai a 2013/34/EU irányelvnek a társaságiadó-információk egyes vállalkozások és fióktelepek általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 334/27)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Az adófizetők és különösen valamennyi vállalkozás adózási egyenlősége az egységes piac elengedhetetlen feltétele. Az egységes piac megfelelő működéséhez létfontosságú a nemzeti adórendszerek végrehajtásának összehangolt és harmonizált megközelítése, amely hozzájárul az adókikerülés és a nyereségátcsoportosítás megelőzéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

Az adófizetők és különösen valamennyi vállalkozás adózási egyenlősége az egységes piac elengedhetetlen feltétele. Az egységes piac megfelelő működéséhez létfontosságú a nemzeti adórendszerek végrehajtásának összehangolt és harmonizált megközelítése, amely hozzájárul az adókikerülés és a nyereségátcsoportosítás megelőzéséhez.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

-1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1a) | Az adókikerülés és az adókijátszás, valamint a nyereségátcsoportosítási rendszerek megfosztották a kormányokat és az embereket többek között az oktatási és az egészségügyi közszolgáltatásokhoz és az állami szociális szolgáltatásokhoz való egyetemes és ingyenes hozzáférés biztosításához szükséges forrásoktól, valamint megfosztották a tagállamokat annak a lehetőségétől, hogy megfizethető árú lakásokat és közösségi közlekedési szolgáltatásokat biztosíthassanak, illetve ki tudják építeni a társadalmi fejlődéshez és a gazdasági növekedéshez nélkülözhetetlen alapvető infrastruktúrát. Röviden, ezek a rendszerek a gazdasági, társadalmi és területi igazságtalanság, egyenlőtlenség és széttartás tényezőivé váltak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1a)

Az adókikerülés és az adókijátszás, valamint a nyereségátcsoportosítási rendszerek megfosztották a kormányokat és az embereket többek között az oktatási és az egészségügyi közszolgáltatásokhoz és az állami szociális szolgáltatásokhoz való egyetemes és ingyenes hozzáférés biztosításához szükséges forrásoktól, valamint megfosztották a tagállamokat annak a lehetőségétől, hogy megfizethető árú lakásokat és közösségi közlekedési szolgáltatásokat biztosíthassanak, illetve ki tudják építeni a társadalmi fejlődéshez és a gazdasági növekedéshez nélkülözhetetlen alapvető infrastruktúrát. Röviden, ezek a rendszerek a gazdasági, társadalmi és területi igazságtalanság, egyenlőtlenség és széttartás tényezőivé váltak.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

-1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1b) | Egy méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer reagál a progresszív és méltányos globális adópolitika sürgető szükségességére, előmozdítja a javak újraelosztását és fellép az egyenlőtlenségekkel szemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1b)

Egy méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer reagál a progresszív és méltányos globális adópolitika sürgető szükségességére, előmozdítja a javak újraelosztását és fellép az egyenlőtlenségekkel szemben.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az elmúlt években a társaságiadó-kikerülés jelentette kihívás számottevő mértékben növekedett, és fontos problémává vált az Unióban csakúgy, mint világszinten. 2014. december 18-i következtetéseiben az Európai Tanács megállapította, hogy sürgős szükség van az adókikerülés elleni küzdelem fokozására globálisan és az Unióban egyaránt. „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” (16) és „A Bizottság 2015. évi munkaprogramja – Új kezdet” (17) című közleményében az Európai Bizottság prioritásként jelölte meg egy olyan rendszerre való átállást, ahol ugyanabban az országban kell befizetni a társasági adót, ahol a nyereséget megtermelik. A Bizottság emellett
  a méltányosság
  és
  az adózási
  átláthatóság iránti
  társadalmi igényekre
  való reagálást is prioritásként azonosította. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az elmúlt években a társaságiadó-kikerülés jelentette kihívás számottevő mértékben növekedett, és fontos problémává vált az Unióban csakúgy, mint világszinten. 2014. december 18-i következtetéseiben az Európai Tanács megállapította, hogy sürgős szükség van az adókikerülés elleni küzdelem fokozására globálisan és az Unióban egyaránt. „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” (16) és „A Bizottság 2015. évi munkaprogramja – Új kezdet” (17) című közleményében az Európai Bizottság prioritásként jelölte meg egy olyan rendszerre való átállást, ahol ugyanabban az országban kell befizetni a társasági adót, ahol a nyereséget megtermelik. A Bizottság emellett
  a méltányosság
  és
  az adózási
  átláthatóság iránti
  társadalmi igényekre
  való reagálást is prioritásként azonosította.

| (1) | Az átláthatóság nélkülözhetetlen az egységes piac zökkenőmentes működéséhez. Az
  elmúlt években a társaságiadó-kikerülés jelentette kihívás számottevő mértékben növekedett, és fontos problémává vált az Unióban csakúgy, mint világszinten. 2014. december 18-i következtetéseiben az Európai Tanács megállapította, hogy sürgős szükség van az adókikerülés elleni küzdelem fokozására globálisan és az Unióban egyaránt. „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” (16) és „A Bizottság 2015. évi munkaprogramja – Új kezdet” (17) című közleményében az Európai Bizottság prioritásként jelölte meg egy olyan rendszerre való átállást, ahol ugyanabban az országban kell befizetni a társasági adót, ahol a nyereséget megtermelik. A Bizottság emellett
  az európai polgárok
  átláthatóság és
  a más országok számára referenciamodellként szolgáló fellépés
  iránti
  igényére
  való reagálást is prioritásként azonosította.
  Fontos, hogy az
  átláthatóság
  figyelembe vegye a versenytársak közötti kölcsönösséget. |
| --- | --- |

(1)

Az átláthatóság nélkülözhetetlen az egységes piac zökkenőmentes működéséhez. Az
  elmúlt években a társaságiadó-kikerülés jelentette kihívás számottevő mértékben növekedett, és fontos problémává vált az Unióban csakúgy, mint világszinten. 2014. december 18-i következtetéseiben az Európai Tanács megállapította, hogy sürgős szükség van az adókikerülés elleni küzdelem fokozására globálisan és az Unióban egyaránt. „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” (16) és „A Bizottság 2015. évi munkaprogramja – Új kezdet” (17) című közleményében az Európai Bizottság prioritásként jelölte meg egy olyan rendszerre való átállást, ahol ugyanabban az országban kell befizetni a társasági adót, ahol a nyereséget megtermelik. A Bizottság emellett
  az európai polgárok
  átláthatóság és
  a más országok számára referenciamodellként szolgáló fellépés
  iránti
  igényére
  való reagálást is prioritásként azonosította.
  Fontos, hogy az
  átláthatóság
  figyelembe vegye a versenytársak közötti kölcsönösséget.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | „A társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tétele, összehangolása és közelítése” című 2015. december 16-i állásfoglalásában (18) az Európai Parlament megállapította, hogy a nagyobb átláthatóság
  a
  társasági
  adózás
  területén javíthatja az adóbehajtást, hatékonyabbá teheti az adóhatóságok munkáját,
  és
  alapvető a közvélemény adórendszerekbe és a közigazgatásba vetett bizalmának növeléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

„A társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tétele, összehangolása és közelítése” című 2015. december 16-i állásfoglalásában (18) az Európai Parlament megállapította, hogy a nagyobb átláthatóság
  a
  társasági
  adózás
  területén javíthatja az adóbehajtást, hatékonyabbá teheti az adóhatóságok munkáját,
  és
  alapvető a közvélemény adórendszerekbe és a közigazgatásba vetett bizalmának növeléséhez.

| (2) | „A társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tétele, összehangolása és közelítése” című 2015. december 16-i állásfoglalásában (18) az Európai Parlament megállapította, hogy a nagyobb átláthatóság
  , együttműködés és konvergencia az uniós
  társasági
  adópolitika
  területén javíthatja az adóbehajtást, hatékonyabbá teheti az adóhatóságok munkáját,
  támogatja a döntéshozókat a jelenlegi adórendszernek a jövőbeli jogszabályok kidolgozása céljából történő értékelése során,
  alapvető a közvélemény adórendszerekbe és a közigazgatásba vetett bizalmának növeléséhez
  , továbbá javíthatja a beruházásokkal kapcsolatos döntéshozatalt a vállalkozások pontosabb kockázati profilja alapján
  . |
| --- | --- |

(2)

„A társaságiadó-politikák Európai Unión belüli átláthatóvá tétele, összehangolása és közelítése” című 2015. december 16-i állásfoglalásában (18) az Európai Parlament megállapította, hogy a nagyobb átláthatóság
  , együttműködés és konvergencia az uniós
  társasági
  adópolitika
  területén javíthatja az adóbehajtást, hatékonyabbá teheti az adóhatóságok munkáját,
  támogatja a döntéshozókat a jelenlegi adórendszernek a jövőbeli jogszabályok kidolgozása céljából történő értékelése során,
  alapvető a közvélemény adórendszerekbe és a közigazgatásba vetett bizalmának növeléséhez
  , továbbá javíthatja a beruházásokkal kapcsolatos döntéshozatalt a vállalkozások pontosabb kockázati profilja alapján
  .

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Az országonkénti nyilvános jelentéstétel hatékony és megfelelő eszközként szolgál ahhoz, hogy növelni lehessen az átláthatóságot a multinacionális vállalkozások tevékenységeivel kapcsolatban, és hogy a nyilvánosság értékelhesse e tevékenységeknek a reálgazdaságra gyakorolt hatását. Emellett javítani fogja a részvényesek képességét a vállalkozások által vállalt kockázatok helytálló értékelésére, pontos információkra alapuló beruházási stratégiákat eredményez, és fejleszti a döntéshozók képességét a nemzeti jogszabályok hatékonyságának és hatásának elemzésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Az országonkénti nyilvános jelentéstétel hatékony és megfelelő eszközként szolgál ahhoz, hogy növelni lehessen az átláthatóságot a multinacionális vállalkozások tevékenységeivel kapcsolatban, és hogy a nyilvánosság értékelhesse e tevékenységeknek a reálgazdaságra gyakorolt hatását. Emellett javítani fogja a részvényesek képességét a vállalkozások által vállalt kockázatok helytálló értékelésére, pontos információkra alapuló beruházási stratégiákat eredményez, és fejleszti a döntéshozók képességét a nemzeti jogszabályok hatékonyságának és hatásának elemzésére.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

2 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b) | Az országonkénti jelentéstétel kedvezően hat a munkavállalók tájékoztatáshoz és a velük folytatott konzultációhoz való, a 2002/14/EK irányelvben foglalt jogára is, a vállalkozások tevékenységeivel kapcsolatos ismeretek bővítésének köszönhetően pedig a vállalkozásokon belüli élénk párbeszéd minőségére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)

Az országonkénti jelentéstétel kedvezően hat a munkavállalók tájékoztatáshoz és a velük folytatott konzultációhoz való, a 2002/14/EK irányelvben foglalt jogára is, a vállalkozások tevékenységeivel kapcsolatos ismeretek bővítésének köszönhetően pedig a vállalkozásokon belüli élénk párbeszéd minőségére.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Egy világszinten méltányos és korszerű nemzetközi adórendszer kialakítása érdekében a G20-ak 2015 novemberében elfogadták az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással (BEPS) kapcsolatos cselekvési tervét, amely egyértelmű nemzetközi megoldásokat kíván kínálni a kormányzatok számára a meglévő szabályok azon hiányosságainak és következetlenségeinek orvoslása érdekében, amelyek lehetővé teszik a vállalati profit alacsony adóterhet alkalmazó vagy adómentességet kínáló olyan adójogrendszerekbe való átcsoportosítását, ahol esetleg a vállalat nem is végez értékteremtő tevékenységet. A BEPS 13. fellépése bizalmas alapon, a nemzeti adóhatóságok számára benyújtandó országonkénti jelentéstételt vezet be egyes multinacionális vállalkozások vonatkozásában. 2016. január 27-én a Bizottság elfogadta az adókikerülés elleni csomagot. A csomag egyik célja a BEPS 13. fellépésének uniós jogba való átültetése a 2011/16/EU tanácsi irányelv (20) módosításával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Egy világszinten méltányos és korszerű nemzetközi adórendszer kialakítása érdekében a G20-ak 2015 novemberében elfogadták az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással (BEPS) kapcsolatos cselekvési tervét, amely egyértelmű nemzetközi megoldásokat kíván kínálni a kormányzatok számára a meglévő szabályok azon hiányosságainak és következetlenségeinek orvoslása érdekében, amelyek lehetővé teszik a vállalati profit alacsony adóterhet alkalmazó vagy adómentességet kínáló olyan adójogrendszerekbe való átcsoportosítását, ahol esetleg a vállalat nem is végez értékteremtő tevékenységet. A BEPS 13. fellépése bizalmas alapon, a nemzeti adóhatóságok számára benyújtandó országonkénti jelentéstételt vezet be egyes multinacionális vállalkozások vonatkozásában. 2016. január 27-én a Bizottság elfogadta az adókikerülés elleni csomagot. A csomag egyik célja a BEPS 13. fellépésének uniós jogba való átültetése a 2011/16/EU tanácsi irányelv (20) módosításával.

| (4) | Egy világszinten méltányos és korszerű nemzetközi adórendszer kialakítása érdekében a G20-ak 2015 novemberében elfogadták az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással (BEPS) kapcsolatos cselekvési tervét, amely egyértelmű nemzetközi megoldásokat kíván kínálni a kormányzatok számára a meglévő szabályok azon hiányosságainak és következetlenségeinek orvoslása érdekében, amelyek lehetővé teszik a vállalati profit alacsony adóterhet alkalmazó vagy adómentességet kínáló olyan adójogrendszerekbe való átcsoportosítását, ahol esetleg a vállalat nem is végez értékteremtő tevékenységet. A BEPS 13. fellépése bizalmas alapon, a nemzeti adóhatóságok számára benyújtandó országonkénti jelentéstételt vezet be egyes multinacionális vállalkozások vonatkozásában. 2016 . január 27-én a Bizottság elfogadta az adókikerülés elleni csomagot. A csomag egyik célja a BEPS 13. fellépésének uniós jogba való átültetése a 2011/16/EU tanácsi irányelv (20) módosításával.
  A nyereségnek az értékteremtés helyén történő megadóztatása mindenesetre az országonkénti jelentéstétel nyilvános jelentéstételre alapuló, átfogóbb megközelítését teszi szükségessé. |
| --- | --- |

(4)

Egy világszinten méltányos és korszerű nemzetközi adórendszer kialakítása érdekében a G20-ak 2015 novemberében elfogadták az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással (BEPS) kapcsolatos cselekvési tervét, amely egyértelmű nemzetközi megoldásokat kíván kínálni a kormányzatok számára a meglévő szabályok azon hiányosságainak és következetlenségeinek orvoslása érdekében, amelyek lehetővé teszik a vállalati profit alacsony adóterhet alkalmazó vagy adómentességet kínáló olyan adójogrendszerekbe való átcsoportosítását, ahol esetleg a vállalat nem is végez értékteremtő tevékenységet. A BEPS 13. fellépése bizalmas alapon, a nemzeti adóhatóságok számára benyújtandó országonkénti jelentéstételt vezet be egyes multinacionális vállalkozások vonatkozásában. 2016 . január 27-én a Bizottság elfogadta az adókikerülés elleni csomagot. A csomag egyik célja a BEPS 13. fellépésének uniós jogba való átültetése a 2011/16/EU tanácsi irányelv (20) módosításával.
  A nyereségnek az értékteremtés helyén történő megadóztatása mindenesetre az országonkénti jelentéstétel nyilvános jelentéstételre alapuló, átfogóbb megközelítését teszi szükségessé.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A Nemzetközi Számviteli Standardok Testületének (IASB) az országonkénti nyilvános jelentéstételi követelmény bevezetésének a megkönnyítése érdekében naprakésszé kell tennie a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokat (IFRS) és a nemzetközi számviteli standardokat (IAS). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A Nemzetközi Számviteli Standardok Testületének (IASB) az országonkénti nyilvános jelentéstételi követelmény bevezetésének a megkönnyítése érdekében naprakésszé kell tennie a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokat (IFRS) és a nemzetközi számviteli standardokat (IAS).

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | A 2013/36/EU irányelv már bevezette az Unióban az országonkénti adatszolgáltatást a bankszektorban, a 2013/34/EU irányelv pedig a nyersanyag-kitermelő és a fakitermelő iparágban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

A 2013/36/EU irányelv már bevezette az Unióban az országonkénti adatszolgáltatást a bankszektorban, a 2013/34/EU irányelv pedig a nyersanyag-kitermelő és a fakitermelő iparágban.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

4 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4c) | Az Unió azzal, hogy elsőként vezette be az országonkénti nyilvános jelentéstételt, bizonyította, hogy az adókikerülés elleni küzdelemben vezető szerepet kíván betölteni a világban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4c)

Az Unió azzal, hogy elsőként vezette be az országonkénti nyilvános jelentéstételt, bizonyította, hogy az adókikerülés elleni küzdelemben vezető szerepet kíván betölteni a világban.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

4 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4d) | Mivel az adókijátszás, az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelem csak nemzetközi szintű közös fellépéssel lehet sikeres, elengedhetetlenül fontos, hogy az Unió – megőrizve globális vezető szerepét e küzdelemben – összehangolja fellépéseit a nemzetközi szereplőkkel, például az OECD keretében. Az egyoldalú fellépéseknek – legyenek bármilyen ambiciózusak is – nincs valódi esélyük a sikerre, emellett kockáztatják az európai vállalkozások versenyképességét, és rontják az Unió befektetési környezetét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4d)

Mivel az adókijátszás, az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelem csak nemzetközi szintű közös fellépéssel lehet sikeres, elengedhetetlenül fontos, hogy az Unió – megőrizve globális vezető szerepét e küzdelemben – összehangolja fellépéseit a nemzetközi szereplőkkel, például az OECD keretében. Az egyoldalú fellépéseknek – legyenek bármilyen ambiciózusak is – nincs valódi esélyük a sikerre, emellett kockáztatják az európai vállalkozások versenyképességét, és rontják az Unió befektetési környezetét.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

4 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4e) | A pénzügyi jelentéstétel fokozottabb átláthatósága mindenki számára előnyös helyzetet teremt, ugyanis hatékonyabbá teszi az adóhatóságokat, fokozottabban bevonja a civil társadalmat, a munkavállalók több tájékoztatáshoz jutnak és a befektetők kevésbé tartózkodnak a kockázatvállalástól. Emellett a vállalkozások jobb kapcsolatba kerülhetnek az említett érdekelt felekkel, ami – az egyértelműbb kockázati profilnak és a jobb hírnévnek köszönhetően – növeli a stabilitást, és megkönnyíti a finanszírozáshoz jutást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4e)

A pénzügyi jelentéstétel fokozottabb átláthatósága mindenki számára előnyös helyzetet teremt, ugyanis hatékonyabbá teszi az adóhatóságokat, fokozottabban bevonja a civil társadalmat, a munkavállalók több tájékoztatáshoz jutnak és a befektetők kevésbé tartózkodnak a kockázatvállalástól. Emellett a vállalkozások jobb kapcsolatba kerülhetnek az említett érdekelt felekkel, ami – az egyértelműbb kockázati profilnak és a jobb hírnévnek köszönhetően – növeli a stabilitást, és megkönnyíti a finanszírozáshoz jutást.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az Unióban tevékenységet végző multinacionális vállalkozások társasági adózásának nyilvánosság általi ellenőrzése lényeges eleme a vállalati társadalmi felelősségvállalás további előmozdításának, az adózáson keresztül a jóléthez való hozzájárulásnak, a méltányosabb uniós adóverseny jobban informált felek között zajló nyilvános vitán keresztül történő kialakításának és a nemzeti adórendszerek méltányosságába vetett bizalom helyreállításának. A nyilvánosság általi ellenőrzés társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés közzétételére vonatkozó olyan kötelezettség előírásával valósítható meg, amely attól függetlenül vonatkozik a vállalkozásokra, hogy a multinacionális csoport legfelső szintű anyavállalata hol telepedett le. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az Unióban tevékenységet végző multinacionális vállalkozások társasági adózásának nyilvánosság általi ellenőrzése lényeges eleme a vállalati társadalmi felelősségvállalás további előmozdításának, az adózáson keresztül a jóléthez való hozzájárulásnak, a méltányosabb uniós adóverseny jobban informált felek között zajló nyilvános vitán keresztül történő kialakításának és a nemzeti adórendszerek méltányosságába vetett bizalom helyreállításának. A nyilvánosság általi ellenőrzés társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés közzétételére vonatkozó olyan kötelezettség előírásával valósítható meg, amely attól függetlenül vonatkozik a vállalkozásokra, hogy a multinacionális csoport legfelső szintű anyavállalata hol telepedett le.

| (5) | Az Unióban tevékenységet végző multinacionális vállalkozások társasági adózásának nyilvánosság általi ellenőrzése
  – a nemzeti adóhatóságok felé történő országonkénti jelentéstételnek köszönhető fokozottabb átláthatóság mellett –
  lényeges eleme
  a vállalati elszámoltathatóság elősegítésének,
  a vállalati társadalmi felelősségvállalás további előmozdításának, az adózáson keresztül a jóléthez való hozzájárulásnak, a méltányosabb uniós adóverseny jobban informált felek között zajló nyilvános vitán keresztül történő kialakításának és a nemzeti adórendszerek méltányosságába vetett bizalom helyreállításának. A nyilvánosság általi ellenőrzés társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés közzétételére vonatkozó olyan kötelezettség előírásával valósítható meg, amely attól függetlenül vonatkozik a vállalkozásokra, hogy a multinacionális csoport legfelső szintű anyavállalata hol telepedett le.


  A nyilvánosság általi ellenőrzésre ugyanakkor az uniós befektetési környezet vagy az uniós vállalkozások, különösen az ezen irányelv meghatározása szerinti kkv-k és az (EU) 2015/1017 rendelet

   (1a)

  meghatározása szerinti közepes piaci tőkeértékű vállalkozások versenyképességének sérelme nélkül kell, hogy sor kerüljön, amely vállalkozásokat ki kell zárni az ezen irányelvben meghatározott jelentéstételi kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(5)

Az Unióban tevékenységet végző multinacionális vállalkozások társasági adózásának nyilvánosság általi ellenőrzése
  – a nemzeti adóhatóságok felé történő országonkénti jelentéstételnek köszönhető fokozottabb átláthatóság mellett –
  lényeges eleme
  a vállalati elszámoltathatóság elősegítésének,
  a vállalati társadalmi felelősségvállalás további előmozdításának, az adózáson keresztül a jóléthez való hozzájárulásnak, a méltányosabb uniós adóverseny jobban informált felek között zajló nyilvános vitán keresztül történő kialakításának és a nemzeti adórendszerek méltányosságába vetett bizalom helyreállításának. A nyilvánosság általi ellenőrzés társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés közzétételére vonatkozó olyan kötelezettség előírásával valósítható meg, amely attól függetlenül vonatkozik a vállalkozásokra, hogy a multinacionális csoport legfelső szintű anyavállalata hol telepedett le.


  A nyilvánosság általi ellenőrzésre ugyanakkor az uniós befektetési környezet vagy az uniós vállalkozások, különösen az ezen irányelv meghatározása szerinti kkv-k és az (EU) 2015/1017 rendelet

   (1a)

  meghatározása szerinti közepes piaci tőkeértékű vállalkozások versenyképességének sérelme nélkül kell, hogy sor kerüljön, amely vállalkozásokat ki kell zárni az ezen irányelvben meghatározott jelentéstételi kötelezettség alól.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A Bizottság szerint a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) a vállalkozásokat a társadalmi hatásuk tekintetében terhelő felelősség. A CSR-t a vállalkozásoknak kell kezdeményeznie. Az állami hatóságok – az önkéntes szakpolitikai intézkedések észszerű ötvözete és szükség esetén kiegészítő szabályozás útján – támogató szerepet játszhatnak. A vállalkozások a társadalmi felelősségvállalásnak jogkövetéssel vagy a társadalmi, környezeti, etikai, fogyasztói vagy emberi jogi szempontoknak az üzleti stratégiájukban és műveleteikben történő érvényesítésével tehetnek eleget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A Bizottság szerint a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) a vállalkozásokat a társadalmi hatásuk tekintetében terhelő felelősség. A CSR-t a vállalkozásoknak kell kezdeményeznie. Az állami hatóságok – az önkéntes szakpolitikai intézkedések észszerű ötvözete és szükség esetén kiegészítő szabályozás útján – támogató szerepet játszhatnak. A vállalkozások a társadalmi felelősségvállalásnak jogkövetéssel vagy a társadalmi, környezeti, etikai, fogyasztói vagy emberi jogi szempontoknak az üzleti stratégiájukban és műveleteikben történő érvényesítésével tehetnek eleget.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A nyilvánosság számára biztosítani kell az Unióban gazdasági egységeket működtető csoportok összes tevékenysége ellenőrzésének lehetőségét.
  Azon csoportok esetében, amelyek csupán leányvállalatok vagy fióktelepek útján végeznek tevékenységet az Unióban, a leányvállalatoknak és a fióktelepeknek közzé és hozzáférhetővé kell tenniük a legfelső szintű anyavállalat jelentését. Az arányosság és a hatékonyság érdekében azonban a közzé- és hozzáférhetővé tételi kötelezettséget az Unióban letelepedett közepes vagy nagy méretű leányvállalatokra, vagy a tagállamokban nyitott hasonló méretű fióktelepekre kell korlátozni. A 2013/34/EU irányelv hatályát ezért ennek megfelelően ki kell terjeszteni az Unión kívül letelepedett vállalkozások által a tagállamokban nyitott fióktelepekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A nyilvánosság számára biztosítani kell az Unióban gazdasági egységeket működtető csoportok összes tevékenysége ellenőrzésének lehetőségét.
  Azon csoportok esetében, amelyek csupán leányvállalatok vagy fióktelepek útján végeznek tevékenységet az Unióban, a leányvállalatoknak és a fióktelepeknek közzé és hozzáférhetővé kell tenniük a legfelső szintű anyavállalat jelentését. Az arányosság és a hatékonyság érdekében azonban a közzé- és hozzáférhetővé tételi kötelezettséget az Unióban letelepedett közepes vagy nagy méretű leányvállalatokra, vagy a tagállamokban nyitott hasonló méretű fióktelepekre kell korlátozni. A 2013/34/EU irányelv hatályát ezért ennek megfelelően ki kell terjeszteni az Unión kívül letelepedett vállalkozások által a tagállamokban nyitott fióktelepekre.

| (6) | A nyilvánosság számára biztosítani kell az Unióban és azon kívül gazdasági egységeket működtető csoportok összes tevékenysége ellenőrzésének lehetőségét.
  Az Unióban letelepedett vállalatcsoportoknak meg kell felelniük a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó uniós elveknek. A multinacionális vállalkozások globális szinten működnek, és vállalati magatartásuk jelentős hatást fejt ki a fejlődő országokban. Amennyiben ezek állampolgárai hozzáférhetnek az országonkénti információkhoz, ez lehetővé teszi, hogy ezen országok polgárai és adóhatóságai ellenőrizhessék, értékelhessék és/vagy elszámoltathassák az említett vállalkozásokat. Az Unió – azzal, hogy a multinacionális vállalkozás tevékenységi helyei szerinti minden egyes adójogrendszerben nyilvánosságra hozza az adatokat – növelheti fejlesztéspolitikája koherenciáját, és korlátozhatja az adókikerülési rendszerek lehetőségét azokban az országokban, ahol a hazai erőforrások mozgósítását az uniós fejlesztéspolitika kulcselemeként határozták meg. |
| --- | --- |

(6)

A nyilvánosság számára biztosítani kell az Unióban és azon kívül gazdasági egységeket működtető csoportok összes tevékenysége ellenőrzésének lehetőségét.
  Az Unióban letelepedett vállalatcsoportoknak meg kell felelniük a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó uniós elveknek. A multinacionális vállalkozások globális szinten működnek, és vállalati magatartásuk jelentős hatást fejt ki a fejlődő országokban. Amennyiben ezek állampolgárai hozzáférhetnek az országonkénti információkhoz, ez lehetővé teszi, hogy ezen országok polgárai és adóhatóságai ellenőrizhessék, értékelhessék és/vagy elszámoltathassák az említett vállalkozásokat. Az Unió – azzal, hogy a multinacionális vállalkozás tevékenységi helyei szerinti minden egyes adójogrendszerben nyilvánosságra hozza az adatokat – növelheti fejlesztéspolitikája koherenciáját, és korlátozhatja az adókikerülési rendszerek lehetőségét azokban az országokban, ahol a hazai erőforrások mozgósítását az uniós fejlesztéspolitika kulcselemeként határozták meg.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek ki kell terjednie a vállalkozás összes tevékenységére vagy egy legfelső szintű anyavállalat által ellenőrzött csoport minden kapcsolódó vállalkozásának összes tevékenységére. Az
  információkat
  a BEPS 13. fellépése vonatkozásában meghatározott
  előírásoknak megfelelően kell megadni
  , és azoknak a nyilvánosság általi hatékony ellenőrzéshez szükséges mértékre kell korlátozódniuk annak érdekében, hogy a közzététel ne járjon aránytalan kockázattal vagy hátránnyal. A jelentésben röviden ismertetni kell a tevékenységek jellegét is. Az ismertetés alapulhat az OECD „Transfer Pricing Guidelines on Documentation” című dokumentuma V. fejezete III. mellékletének 2. táblázatában szereplő osztályozáson. A jelentésben áttekintő jelleggel ismertetni kell az esedékes adók és a megfizetett adók összege közötti esetleges jelentős csoportszintű eltérés okait, figyelembe véve az előző pénzügyi évek megfelelő összegeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek ki kell terjednie a vállalkozás összes tevékenységére vagy egy legfelső szintű anyavállalat által ellenőrzött csoport minden kapcsolódó vállalkozásának összes tevékenységére. Az
  információkat
  a BEPS 13. fellépése vonatkozásában meghatározott
  előírásoknak megfelelően kell megadni
  , és azoknak a nyilvánosság általi hatékony ellenőrzéshez szükséges mértékre kell korlátozódniuk annak érdekében, hogy a közzététel ne járjon aránytalan kockázattal vagy hátránnyal. A jelentésben röviden ismertetni kell a tevékenységek jellegét is. Az ismertetés alapulhat az OECD „Transfer Pricing Guidelines on Documentation” című dokumentuma V. fejezete III. mellékletének 2. táblázatában szereplő osztályozáson. A jelentésben áttekintő jelleggel ismertetni kell az esedékes adók és a megfizetett adók összege közötti esetleges jelentős csoportszintű eltérés okait, figyelembe véve az előző pénzügyi évek megfelelő összegeit.

| (8) | A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek ki kell terjednie a vállalkozás összes tevékenységére vagy egy legfelső szintű anyavállalat által ellenőrzött csoport minden kapcsolódó vállalkozásának összes tevékenységére. Az
  információknak figyelembe kell venniük
  a BEPS 13. fellépése vonatkozásában meghatározott
  előírásokat
  , és azoknak a nyilvánosság általi hatékony ellenőrzéshez szükséges mértékre kell korlátozódniuk annak érdekében, hogy a közzététel ne járjon aránytalan kockázattal vagy hátránnyal
  az érintett vállalkozások versenyképessége szempontjából, és tartalma ne legyen félreérthető
  . A jelentésben röviden ismertetni kell a tevékenységek jellegét is. Az ismertetés alapulhat az OECD „Transfer Pricing Guidelines on Documentation” című dokumentuma V. fejezete III. mellékletének 2. táblázatában szereplő osztályozáson. A jelentésben áttekintő jelleggel ismertetni kell
  többek között
  az esedékes adók és a megfizetett adók összege közötti esetleges jelentős csoportszintű eltérés okait, figyelembe véve az előző pénzügyi évek megfelelő összegeit. |
| --- | --- |

(8)

A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésnek ki kell terjednie a vállalkozás összes tevékenységére vagy egy legfelső szintű anyavállalat által ellenőrzött csoport minden kapcsolódó vállalkozásának összes tevékenységére. Az
  információknak figyelembe kell venniük
  a BEPS 13. fellépése vonatkozásában meghatározott
  előírásokat
  , és azoknak a nyilvánosság általi hatékony ellenőrzéshez szükséges mértékre kell korlátozódniuk annak érdekében, hogy a közzététel ne járjon aránytalan kockázattal vagy hátránnyal
  az érintett vállalkozások versenyképessége szempontjából, és tartalma ne legyen félreérthető
  . A jelentésben röviden ismertetni kell a tevékenységek jellegét is. Az ismertetés alapulhat az OECD „Transfer Pricing Guidelines on Documentation” című dokumentuma V. fejezete III. mellékletének 2. táblázatában szereplő osztályozáson. A jelentésben áttekintő jelleggel ismertetni kell
  többek között
  az esedékes adók és a megfizetett adók összege közötti esetleges jelentős csoportszintű eltérés okait, figyelembe véve az előző pénzügyi évek megfelelő összegeit.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az adatokat
  tagállamok
  szerinti bontásban kell közzétenni annak érdekében, hogy a polgárok pontosabban tájékozódhassanak afelől, hogyan járulnak hozzá a multinacionális vállalkozások az
  egyes tagállamok jólétéhez. Emellett a különös kihívásokat jelentő adójogrendszerek vonatkozásában a multinacionális vállalkozások gazdasági egységeire vonatkozó információkat ugyancsak magas szintű részletességgel kell megjeleníteni.
  Az
  adatokat minden egyéb harmadik országbeli gazdasági egység vonatkozásában aggregált formában kell megadni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az adatokat
  tagállamok
  szerinti bontásban kell közzétenni annak érdekében, hogy a polgárok pontosabban tájékozódhassanak afelől, hogyan járulnak hozzá a multinacionális vállalkozások az
  egyes tagállamok jólétéhez. Emellett a különös kihívásokat jelentő adójogrendszerek vonatkozásában a multinacionális vállalkozások gazdasági egységeire vonatkozó információkat ugyancsak magas szintű részletességgel kell megjeleníteni.
  Az
  adatokat minden egyéb harmadik országbeli gazdasági egység vonatkozásában aggregált formában kell megadni
  .

| (9) | Az adatokat
  jogrendszerek
  szerinti bontásban
  , a vállalkozások versenyképességének sérelme nélkül
  kell közzétenni annak érdekében, hogy a polgárok pontosabban tájékozódhassanak afelől, hogyan járulnak hozzá a multinacionális vállalkozások az
  Unión belül és kívül egyaránt
  a 
  működési helyük szerinti államok
  jólétéhez
  . A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentések csak akkor értelmezhetők és használhatók érdemben, ha az információkat adójogrendszerekre lebontva mutatják be. |
| --- | --- |

(9)

Az adatokat
  jogrendszerek
  szerinti bontásban
  , a vállalkozások versenyképességének sérelme nélkül
  kell közzétenni annak érdekében, hogy a polgárok pontosabban tájékozódhassanak afelől, hogyan járulnak hozzá a multinacionális vállalkozások az
  Unión belül és kívül egyaránt
  a 
  működési helyük szerinti államok
  jólétéhez
  . A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentések csak akkor értelmezhetők és használhatók érdemben, ha az információkat adójogrendszerekre lebontva mutatják be.

Módosítás 82

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Ha a nyilvánosságra hozandó információ a vállalkozás számára kereskedelmi szempontból bizalmas üzleti adatnak tekinthető, akkor engedélyt kérhet a letelepedés helye szerinti illetékes hatóságtól arra, hogy ne tegye teljes terjedelmében hozzáférhetővé az információt. Amennyiben az illetékes nemzeti hatóság nem adóhatóság, az illetékes adóhatóságnak részt kell vennie a határozat meghozatalában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Ha a nyilvánosságra hozandó információ a vállalkozás számára kereskedelmi szempontból bizalmas üzleti adatnak tekinthető, akkor engedélyt kérhet a letelepedés helye szerinti illetékes hatóságtól arra, hogy ne tegye teljes terjedelmében hozzáférhetővé az információt. Amennyiben az illetékes nemzeti hatóság nem adóhatóság, az illetékes adóhatóságnak részt kell vennie a határozat meghozatalában.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A meg nem felelés eseteinek közzététele céljából a jog szerinti könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek ellenőriznie kell, hogy az a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés elkészült-e,
  és
  közzétételre került-e ezen irányelv követelményeinek megfelelően a vonatkozó vállalkozás vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A meg nem felelés eseteinek közzététele céljából a jog szerinti könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek ellenőriznie kell, hogy az a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés elkészült-e,
  és
  közzétételre került-e ezen irányelv követelményeinek megfelelően a vonatkozó vállalkozás vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján.

| (11) | A meg nem felelés eseteinek közzététele céljából a jog szerinti könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek ellenőriznie kell, hogy az a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés elkészült-e, közzétételre került-e ezen irányelv követelményeinek megfelelően a vonatkozó vállalkozás vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján
  , és hogy az ezen irányelvben előírt határidőn belül nyilvánosságra hozott információk megfelelnek-e a vállalkozás auditált pénzügyi adatainak
  . |
| --- | --- |

(11)

A meg nem felelés eseteinek közzététele céljából a jog szerinti könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek ellenőriznie kell, hogy az a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés elkészült-e, közzétételre került-e ezen irányelv követelményeinek megfelelően a vonatkozó vállalkozás vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján
  , és hogy az ezen irányelvben előírt határidőn belül nyilvánosságra hozott információk megfelelnek-e a vállalkozás auditált pénzügyi adatainak
  .

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A vállalkozások és a fióktelepek társaságiadó-információkkal kapcsolatos jelentéstételéhez kötődő és a 2013/34/EU irányelv alapján tagállami szankciókat eredményező jogsértéseit a Bizottság által kezelt nyilvános jegyzékben szerepeltetni kell. A szankciók között közigazgatási bírságoknak vagy a nyilvános ajánlati felhívásokból és az uniós strukturális alapokból származó finanszírozás odaítéléséből való kizárásnak is szerepelnie kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A vállalkozások és a fióktelepek társaságiadó-információkkal kapcsolatos jelentéstételéhez kötődő és a 2013/34/EU irányelv alapján tagállami szankciókat eredményező jogsértéseit a Bizottság által kezelt nyilvános jegyzékben szerepeltetni kell. A szankciók között közigazgatási bírságoknak vagy a nyilvános ajánlati felhívásokból és az uniós strukturális alapokból származó finanszírozás odaítéléséből való kizárásnak is szerepelnie kell.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Azon adójogrendszerek azonosítása céljából, amelyek tekintetében magas szinten részletezett adatokat kell közölni, fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen adójogrendszerek közös uniós listájának megállapításra vonatkozóan. Ezt a listát az eredményes adóztatás külügyi stratégiájáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett bizottsági közlemény (COM(2016) 24 final) 1. melléklete alapján azonosított egyes kritériumok alapján kell összeállítani. E tekintetben különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő, többek között szakértői szintű konzultációkat folytasson az előkészítés során, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által jóváhagyott, hivatalos aláírásra váró intézményközi megállapodás elveinek megfelelően kerüljön sor. Ennek megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak minden dokumentumot a tagállami szakértőkkel egy időben kell megkapnia, és szakértőiknek következetesen lehetőséget kell biztosítani a Bizottság szakértői csoportjainak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó ülésein való részvételre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Azon adójogrendszerek azonosítása céljából, amelyek tekintetében magas szinten részletezett adatokat kell közölni, fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen adójogrendszerek közös uniós listájának megállapításra vonatkozóan. Ezt a listát az eredményes adóztatás külügyi stratégiájáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett bizottsági közlemény (COM(2016) 24 final) 1. melléklete alapján azonosított egyes kritériumok alapján kell összeállítani. E tekintetben különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő, többek között szakértői szintű konzultációkat folytasson az előkészítés során, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által jóváhagyott, hivatalos aláírásra váró intézményközi megállapodás elveinek megfelelően kerüljön sor. Ennek megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak minden dokumentumot a tagállami szakértőkkel egy időben kell megkapnia, és szakértőiknek következetesen lehetőséget kell biztosítani a Bizottság szakértői csoportjainak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó ülésein való részvételre.

törölve

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Annak érdekében, hogy a 2013/34/EU irányelv 48b. cikke (1), (3), (4) és (6) bekezdésének, valamint a 48c. cikke (5) bekezdésének végrehajtása egységes feltételek mellett történjen, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket is kell ruházni.


  Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1a) megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Annak érdekében, hogy a 2013/34/EU irányelv 48b. cikke (1), (3), (4) és (6) bekezdésének, valamint a 48c. cikke (5) bekezdésének végrehajtása egységes feltételek mellett történjen, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket is kell ruházni.


  Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1a) megfelelően kell gyakorolni.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Mivel ezen irányelv célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ellenben az az irányelv hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Mivel ezen irányelv célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ellenben az az irányelv hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (14) | Mivel ezen irányelv célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ellenben az az irányelv hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően.
  Ezért indokolt az uniós fellépés ahhoz, hogy agresszív adótervezés vagy a transzferárak megállapítására vonatkozó megállapodások esetén kezeljék a határokon átnyúló dimenziót. E kezdeményezés az érdekelt felek azzal kapcsolatosan megfogalmazott aggályaira ad választ, hogy szükség van az egységes piac torzulásainak kezelésére, az uniós versenyképesség veszélyeztetése nélkül. Ez nem vezethet be indokolatlan adminisztratív terheket a vállalkozások számára, nem okozhat új adókonfliktusokat és nem járhat a kettős adóztatás kockázatával.
  Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket
  , legalábbis a nagyobb átláthatóságra vonatkozóan
  . |
| --- | --- |

(14)

Mivel ezen irányelv célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ellenben az az irányelv hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően.
  Ezért indokolt az uniós fellépés ahhoz, hogy agresszív adótervezés vagy a transzferárak megállapítására vonatkozó megállapodások esetén kezeljék a határokon átnyúló dimenziót. E kezdeményezés az érdekelt felek azzal kapcsolatosan megfogalmazott aggályaira ad választ, hogy szükség van az egységes piac torzulásainak kezelésére, az uniós versenyképesség veszélyeztetése nélkül. Ez nem vezethet be indokolatlan adminisztratív terheket a vállalkozások számára, nem okozhat új adókonfliktusokat és nem járhat a kettős adóztatás kockázatával.
  Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket
  , legalábbis a nagyobb átláthatóságra vonatkozóan
  .

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Ez
  az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és
  szem előtt tartja
  különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Ez
  az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és
  szem előtt tartja
  különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket.

| (15) | Összességében ezen irányelv keretében a közzétett adatok mennyisége arányos a nyilvános átláthatóság és a nyilvános kontroll növelésének céljaival. Ezért úgy tekinthető, hogy ez
  az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és
  betartja a
  különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. |
| --- | --- |

(15)

Összességében ezen irányelv keretében a közzétett adatok mennyisége arányos a nyilvános átláthatóság és a nyilvános kontroll növelésének céljaival. Ezért úgy tekinthető, hogy ez
  az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és
  betartja a
  különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (24) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó az ilyen dokumentumok benyújtását indokoltnak tekinti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (24) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó az ilyen dokumentumok benyújtását indokoltnak tekinti.

| (16) | A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (24) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek
  , például egy összehasonlító táblázat formájában
  . Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó az ilyen dokumentumok benyújtását indokoltnak tekinti
  , hogy elérjék ezen irányelv céljait, és hogy elkerüljék az esetleges hiányosságokat és ellentmondásokat az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai szerinti alkalmazása során
  . |
| --- | --- |

(16)

A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (24) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó egy vagy több dokumentumot mellékelnek
  , például egy összehasonlító táblázat formájában
  . Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó az ilyen dokumentumok benyújtását indokoltnak tekinti
  , hogy elérjék ezen irányelv céljait, és hogy elkerüljék az esetleges hiányosságokat és ellentmondásokat az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai szerinti alkalmazása során
  .

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48b cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok előírják a nemzeti joguk hatálya alá tartozó, 750 000 000 EUR-t meghaladó konszolidált
  nettó
  árbevétellel rendelkező legfelső szintű anyavállalatok, valamint a nemzeti joguk hatálya alá tartozó, 750 000 000 EUR-t meghaladó nettó árbevétellel rendelkező nem kapcsolódó vállalkozások számára, hogy évente készítsenek és tegyenek
  közzé
  társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést. | A tagállamok előírják a nemzeti joguk hatálya alá tartozó, 750 000 000 EUR-t
  elérő vagy
  meghaladó konszolidált árbevétellel rendelkező legfelső szintű anyavállalatok, valamint a nemzeti joguk hatálya alá tartozó, 750 000 000 EUR-t
  elérő vagy
  meghaladó nettó árbevétellel rendelkező nem kapcsolódó vállalkozások számára, hogy évente készítsenek és
  ingyenesen
  tegyenek
  nyilvánosan hozzáférhetővé egy
  társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok előírják a nemzeti joguk hatálya alá tartozó, 750 000 000 EUR-t meghaladó konszolidált
  nettó
  árbevétellel rendelkező legfelső szintű anyavállalatok, valamint a nemzeti joguk hatálya alá tartozó, 750 000 000 EUR-t meghaladó nettó árbevétellel rendelkező nem kapcsolódó vállalkozások számára, hogy évente készítsenek és tegyenek
  közzé
  társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést.

A tagállamok előírják a nemzeti joguk hatálya alá tartozó, 750 000 000 EUR-t
  elérő vagy
  meghaladó konszolidált árbevétellel rendelkező legfelső szintű anyavállalatok, valamint a nemzeti joguk hatálya alá tartozó, 750 000 000 EUR-t
  elérő vagy
  meghaladó nettó árbevétellel rendelkező nem kapcsolódó vállalkozások számára, hogy évente készítsenek és
  ingyenesen
  tegyenek
  nyilvánosan hozzáférhetővé egy
  társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48b cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést a vállalkozás honlapján, közzététele napján
  kell
  nyilvánosan hozzáférhetővé tenni. | A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést a vállalkozás honlapján
  nyílt adatformátumban elérhető
  ,
  egységes formanyomtatványban kell ingyenesen közzétenni, és
  közzététele napján
  legalább az Unió egyik hivatalos nyelvén
  nyilvánosan hozzáférhetővé
  kell
  tenni.
  Ugyanezen a napon a vállalkozásnak be kell nyújtania e jelentést a Bizottság által kezelt nyilvántartásba is. |
| | A tagállamok nem alkalmazzák az e bekezdésben meghatározott szabályokat, amennyiben az érintett vállalkozások kizárólag egyetlen tagállam területén vannak bejegyezve és nem tartoznak más adójoghatóság alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést a vállalkozás honlapján, közzététele napján
  kell
  nyilvánosan hozzáférhetővé tenni.

A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést a vállalkozás honlapján
  nyílt adatformátumban elérhető
  ,
  egységes formanyomtatványban kell ingyenesen közzétenni, és
  közzététele napján
  legalább az Unió egyik hivatalos nyelvén
  nyilvánosan hozzáférhetővé
  kell
  tenni.
  Ugyanezen a napon a vállalkozásnak be kell nyújtania e jelentést a Bizottság által kezelt nyilvántartásba is.

A tagállamok nem alkalmazzák az e bekezdésben meghatározott szabályokat, amennyiben az érintett vállalkozások kizárólag egyetlen tagállam területén vannak bejegyezve és nem tartoznak más adójoghatóság alá.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48b cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok előírják a nemzeti joguk hatálya alá tartozó
  , a 3. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti középvállalkozások és nagyvállalkozások kategóriájába tartozó
  azon leányvállalatok számára, amelyek 750 000 000 EUR-t meghaladó konszolidált nettó árbevétellel rendelkező és valamely tagállam nemzeti jogának hatálya alá nem tartozó legfelső szintű anyavállalat ellenőrzése alá tartoznak, hogy évente tegyék közzé a legfelső szintű anyavállalat társaságiadó-információit tartalmazó jelentését. | A tagállamok előírják a nemzeti joguk hatálya alá tartozó azon leányvállalatok számára, amelyek
  a pénzügyi év mérlege szerint
  750 000 000 EUR-t
  elérő vagy azt
  meghaladó konszolidált nettó árbevétellel rendelkező és valamely tagállam nemzeti jogának hatálya alá nem tartozó legfelső szintű anyavállalat ellenőrzése alá tartoznak, hogy évente tegyék közzé a legfelső szintű anyavállalat társaságiadó-információit tartalmazó jelentését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok előírják a nemzeti joguk hatálya alá tartozó
  , a 3. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti középvállalkozások és nagyvállalkozások kategóriájába tartozó
  azon leányvállalatok számára, amelyek 750 000 000 EUR-t meghaladó konszolidált nettó árbevétellel rendelkező és valamely tagállam nemzeti jogának hatálya alá nem tartozó legfelső szintű anyavállalat ellenőrzése alá tartoznak, hogy évente tegyék közzé a legfelső szintű anyavállalat társaságiadó-információit tartalmazó jelentését.

A tagállamok előírják a nemzeti joguk hatálya alá tartozó azon leányvállalatok számára, amelyek
  a pénzügyi év mérlege szerint
  750 000 000 EUR-t
  elérő vagy azt
  meghaladó konszolidált nettó árbevétellel rendelkező és valamely tagállam nemzeti jogának hatálya alá nem tartozó legfelső szintű anyavállalat ellenőrzése alá tartoznak, hogy évente tegyék közzé a legfelső szintű anyavállalat társaságiadó-információit tartalmazó jelentését.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48b cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést a leányvállalat vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján, közzététele napján kell nyilvánosan hozzáférhetővé tenni. | A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést
  nyílt adatformátumban elérhető, egységes formanyomtatványban kell ingyenesen közzétenni és
  a leányvállalat vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján, közzététele napján kell
  legalább az Unió egyik hivatalos nyelvén
  nyilvánosan hozzáférhetővé tenni.
  Ugyanezen a napon a vállalkozásnak be kell nyújtania e jelentést a Bizottság által kezelt nyilvántartásba is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést a leányvállalat vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján, közzététele napján kell nyilvánosan hozzáférhetővé tenni.

A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést
  nyílt adatformátumban elérhető, egységes formanyomtatványban kell ingyenesen közzétenni és
  a leányvállalat vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján, közzététele napján kell
  legalább az Unió egyik hivatalos nyelvén
  nyilvánosan hozzáférhetővé tenni.
  Ugyanezen a napon a vállalkozásnak be kell nyújtania e jelentést a Bizottság által kezelt nyilvántartásba is.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48b cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok előírják a területükön valamely tagállam jogának hatálya alá nem tartozó vállalkozás által nyitott fióktelepek számára, hogy évente tegyék
  közzé az e cikk (5) bekezdésének
  a) pontjában említett legfelső szintű anyavállalat társaságiadó-információkat tartalmazó jelentését. | A tagállamok előírják a területükön valamely tagállam jogának hatálya alá nem tartozó vállalkozás által nyitott fióktelepek számára, hogy évente tegyék
  nyilvánosan és ingyenesen hozzáférhetővé az e cikk (5) bekezdése
  a) pontjában említett legfelső szintű anyavállalat társaságiadó-információkat tartalmazó jelentését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok előírják a területükön valamely tagállam jogának hatálya alá nem tartozó vállalkozás által nyitott fióktelepek számára, hogy évente tegyék
  közzé az e cikk (5) bekezdésének
  a) pontjában említett legfelső szintű anyavállalat társaságiadó-információkat tartalmazó jelentését.

A tagállamok előírják a területükön valamely tagállam jogának hatálya alá nem tartozó vállalkozás által nyitott fióktelepek számára, hogy évente tegyék
  nyilvánosan és ingyenesen hozzáférhetővé az e cikk (5) bekezdése
  a) pontjában említett legfelső szintű anyavállalat társaságiadó-információkat tartalmazó jelentését.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48b cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést a fióktelep vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján, közzététele napján kell nyilvánosan hozzáférhetővé tenni. | A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést
  nyílt adatformátumban elérhető, egységes formanyomtatványban kell közzétenni és
  a fióktelep vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján, közzététele napján kell
  legalább az Unió egyik hivatalos nyelvén
  nyilvánosan hozzáférhetővé tenni.
  Ugyanezen a napon a vállalkozásnak be kell nyújtania e jelentést a Bizottság által kezelt nyilvántartásba is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést a fióktelep vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján, közzététele napján kell nyilvánosan hozzáférhetővé tenni.

A társaságiadó-információkat tartalmazó jelentést
  nyílt adatformátumban elérhető, egységes formanyomtatványban kell közzétenni és
  a fióktelep vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján, közzététele napján kell
  legalább az Unió egyik hivatalos nyelvén
  nyilvánosan hozzáférhetővé tenni.
  Ugyanezen a napon a vállalkozásnak be kell nyújtania e jelentést a Bizottság által kezelt nyilvántartásba is.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48b cikk – 5 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a fióktelepet nyitó vállalkozás 750 000 000 EUR-t meghaladó konszolidált nettó árbevétellel rendelkező és valamely tagállam nemzeti jogának hatálya alá nem tartozó legfelső szintű anyavállalat által ellenőrzött csoport kapcsolódó vállalkozása vagy 750 000 000 EUR-t meghaladó nettó árbevétellel rendelkező nem kapcsolódó vállalkozás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a fióktelepet nyitó vállalkozás 750 000 000 EUR-t meghaladó konszolidált nettó árbevétellel rendelkező és valamely tagállam nemzeti jogának hatálya alá nem tartozó legfelső szintű anyavállalat által ellenőrzött csoport kapcsolódó vállalkozása vagy 750 000 000 EUR-t meghaladó nettó árbevétellel rendelkező nem kapcsolódó vállalkozás;

| a) | a fióktelepet nyitó vállalkozás
  mérlege szerint
  750 000 000 EUR-t
  elérő vagy azt
  meghaladó konszolidált nettó árbevétellel rendelkező és valamely tagállam nemzeti jogának hatálya alá nem tartozó legfelső szintű anyavállalat által ellenőrzött csoport kapcsolódó vállalkozása vagy 750 000 000 EUR-t
  elérő vagy azt
  meghaladó nettó árbevétellel rendelkező nem kapcsolódó vállalkozás; |
| --- | --- |

a)

a fióktelepet nyitó vállalkozás
  mérlege szerint
  750 000 000 EUR-t
  elérő vagy azt
  meghaladó konszolidált nettó árbevétellel rendelkező és valamely tagállam nemzeti jogának hatálya alá nem tartozó legfelső szintű anyavállalat által ellenőrzött csoport kapcsolódó vállalkozása vagy 750 000 000 EUR-t
  elérő vagy azt
  meghaladó nettó árbevétellel rendelkező nem kapcsolódó vállalkozás;

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48b cikk – 5 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az a) pontban említett legfelső szintű anyavállalatnak nincs a (3) bekezdésben említett, a középvállalkozások vagy a nagyvállalkozások kategóriájába tartozó leányvállalata. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

az a) pontban említett legfelső szintű anyavállalatnak nincs a (3) bekezdésben említett, a középvállalkozások vagy a nagyvállalkozások kategóriájába tartozó leányvállalata.

| b) | az a) pontban említett legfelső szintű anyavállalatnak nincs a (3) bekezdésben említett, a középvállalkozások vagy a nagyvállalkozások kategóriájába tartozó leányvállalata
  , amelyre már vonatkozik jelentéstételi kötelezettség
  . |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett legfelső szintű anyavállalatnak nincs a (3) bekezdésben említett, a középvállalkozások vagy a nagyvállalkozások kategóriájába tartozó leányvállalata
  , amelyre már vonatkozik jelentéstételi kötelezettség
  .

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48b cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Azon tagállamok esetében, amelyek nem vezették be az eurót, az (1), (3) és (5) bekezdésben megállapított összegeknek megfelelő, nemzeti pénznemben kifejezett összeget e fejezet hatálybalépésének napjától az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett árfolyam alkalmazásával kell kiszámítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)
     
  Azon tagállamok esetében, amelyek nem vezették be az eurót, az (1), (3) és (5) bekezdésben megállapított összegeknek megfelelő, nemzeti pénznemben kifejezett összeget e fejezet hatálybalépésének napjától az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett árfolyam alkalmazásával kell kiszámítani.

Módosítás 35

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A (1) bekezdésben említett
  információknak
  ki kell terjedniük a következőkre: | (2)   A (1) bekezdésben említett
  információkat egységes formanyomtatványban kell benyújtani, és
  ki kell terjedniük a következőkre
  , adójogrendszerek szerinti lebontásban
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A (1) bekezdésben említett
  információknak
  ki kell terjedniük a következőkre:

(2)   A (1) bekezdésben említett
  információkat egységes formanyomtatványban kell benyújtani, és
  ki kell terjedniük a következőkre
  , adójogrendszerek szerinti lebontásban
  :

Módosítás 36

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a tevékenységek
  jellegének rövid ismertetése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a tevékenységek
  jellegének rövid ismertetése;

a tevékenységek

| a) | a legfelső szintű anyavállalkozások megnevezése és adott esetben az összes leányvállalat felsorolása, a tevékenységeik
  jellegének rövid ismertetése
  és a földrajzi elhelyezkedésük megadása
  ; |
| --- | --- |

a)

a legfelső szintű anyavállalkozások megnevezése és adott esetben az összes leányvállalat felsorolása, a tevékenységeik
  jellegének rövid ismertetése
  és a földrajzi elhelyezkedésük megadása
  ;

a legfelső szintű anyavállalkozások megnevezése és adott esetben az összes leányvállalat felsorolása, a tevékenységeik

és a földrajzi elhelyezkedésük megadása

Módosítás 37

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az alkalmazottak száma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az alkalmazottak száma;

| b) | az alkalmazottak száma
  teljes munkaidős egyenértékben kifejezve
  ; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazottak száma
  teljes munkaidős egyenértékben kifejezve
  ;

teljes munkaidős egyenértékben kifejezve

Módosítás 38

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a készpénzen vagy a készpénznek minősülő eszközökön kívüli befektetett eszközök; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a készpénzen vagy a készpénznek minősülő eszközökön kívüli befektetett eszközök;

a készpénzen vagy a készpénznek minősülő eszközökön kívüli befektetett eszközök;

Módosítás 39

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a nettó árbevétel, a kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletekből származó
  árbevételt
  is beleértve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a nettó árbevétel, a kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletekből származó
  árbevételt
  is beleértve;

árbevételt

| c) | a nettó árbevétel, a kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletekből
  és a nem kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletekből
  származó
  árbevétel megkülönböztetését
  is beleértve; |
| --- | --- |

c)

a nettó árbevétel, a kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletekből
  és a nem kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletekből
  származó
  árbevétel megkülönböztetését
  is beleértve;

és a nem kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletekből

árbevétel megkülönböztetését

Módosítás 40

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 2 bekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | jegyzett tőke; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ga)

ga)

jegyzett tőke;

jegyzett tőke;

Módosítás 65/

Módosítás 65/

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

10 a fejezet – 48 c cikk – 2 bekezdés – g b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gb) | a kapott állami támogatások, továbbá a politikai pártok és a politikai célú alapítványok javára befizetett esetleges adományok részletei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

gb)

gb)

a kapott állami támogatások, továbbá a politikai pártok és a politikai célú alapítványok javára befizetett esetleges adományok részletei;

a kapott állami támogatások, továbbá a politikai pártok és a politikai célú alapítványok javára befizetett esetleges adományok részletei;

Módosítás 41

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 2 bekezdés – g c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gc) | a vállalkozások, leányvállalatok vagy fióktelepek – szabadalmi adókedvezmény vagy ezzel egyenértékű rendszer alapján – kedvezményes adójogi bánásmódban részesülnek-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

gc)

gc)

a vállalkozások, leányvállalatok vagy fióktelepek – szabadalmi adókedvezmény vagy ezzel egyenértékű rendszer alapján – kedvezményes adójogi bánásmódban részesülnek-e.

a vállalkozások, leányvállalatok vagy fióktelepek – szabadalmi adókedvezmény vagy ezzel egyenértékű rendszer alapján – kedvezményes adójogi bánásmódban részesülnek-e.

Módosítás 42

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A jelentésben minden egyes tagállam vonatkozásában külön kell bemutatni a (2) bekezdésben említett információkat. Amennyiben egy tagállamban több adójogrendszer működik, az információkat
  tagállami szinten
  kell
  összevonni
  . | A jelentésben minden egyes tagállam vonatkozásában külön kell bemutatni a (2) bekezdésben említett információkat. Amennyiben egy tagállamban több adójogrendszer működik, az információkat
  adójogrendszerek szerinti lebontásban
  kell
  megadni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A jelentésben minden egyes tagállam vonatkozásában külön kell bemutatni a (2) bekezdésben említett információkat. Amennyiben egy tagállamban több adójogrendszer működik, az információkat
  tagállami szinten
  kell
  összevonni
  .

tagállami szinten

összevonni

A jelentésben minden egyes tagállam vonatkozásában külön kell bemutatni a (2) bekezdésben említett információkat. Amennyiben egy tagállamban több adójogrendszer működik, az információkat
  adójogrendszerek szerinti lebontásban
  kell
  megadni
  .

adójogrendszerek szerinti lebontásban

megadni

Módosítás 43

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A jelentésben ugyancsak külön kell feltüntetni az e cikk (2) bekezdésében említett információkat minden egyes
  olyan
  adójogrendszer vonatkozásában
  , amely a megelőző pénzügyi év végén szerepelt az egyes adójogrendszerek 48 g. cikknek megfelelően összeállított közös uniós listáján, kivéve, ha a jelentés a 48e. cikkben említett felelősségre is figyelemmel kifejezetten megerősíti, hogy a csoport ilyen adójogrendszer jogának hatálya alá tartozó kapcsolódó vállalkozásai nem bonyolítanak közvetlenül ügyleteket ugyanazon csoport valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó vállalkozással
  . | A jelentésben ugyancsak külön kell feltüntetni az e cikk (2) bekezdésében említett információkat minden egyes
  Unión kívüli
  adójogrendszer vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A jelentésben ugyancsak külön kell feltüntetni az e cikk (2) bekezdésében említett információkat minden egyes
  olyan
  adójogrendszer vonatkozásában
  , amely a megelőző pénzügyi év végén szerepelt az egyes adójogrendszerek 48 g. cikknek megfelelően összeállított közös uniós listáján, kivéve, ha a jelentés a 48e. cikkben említett felelősségre is figyelemmel kifejezetten megerősíti, hogy a csoport ilyen adójogrendszer jogának hatálya alá tartozó kapcsolódó vállalkozásai nem bonyolítanak közvetlenül ügyleteket ugyanazon csoport valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó vállalkozással
  .

olyan

, amely a megelőző pénzügyi év végén szerepelt az egyes adójogrendszerek 48 g. cikknek megfelelően összeállított közös uniós listáján, kivéve, ha a jelentés a 48e. cikkben említett felelősségre is figyelemmel kifejezetten megerősíti, hogy a csoport ilyen adójogrendszer jogának hatálya alá tartozó kapcsolódó vállalkozásai nem bonyolítanak közvetlenül ügyleteket ugyanazon csoport valamely tagállam jogának hatálya alá tartozó vállalkozással

A jelentésben ugyancsak külön kell feltüntetni az e cikk (2) bekezdésében említett információkat minden egyes
  Unión kívüli
  adójogrendszer vonatkozásában.

Unión kívüli

Módosítás 44

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A jelentésben minden egyéb adójogrendszer vonatkozásában aggregált formában kell bemutatni a (2) bekezdésben említett információkat. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A jelentésben minden egyéb adójogrendszer vonatkozásában aggregált formában kell bemutatni a (2) bekezdésben említett információkat.

A jelentésben minden egyéb adójogrendszer vonatkozásában aggregált formában kell bemutatni a (2) bekezdésben említett információkat.

törölve

törölve

Módosítás 83

Módosítás 83

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48 c cikk – 3 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A bizalmas üzleti adatok védelme és a tisztességes verseny biztosítása érdekében a tagállamok engedélyezhetik, hogy az e cikkben felsorolt egy vagy több konkrét információt átmenetileg kihagyják a jelentésből egy vagy több konkrét adójogrendszerben folytatott tevékenységét illetően, amennyiben nyilvánosságra hozataluk súlyosan veszélyeztetné a 48b. cikk (1) bekezdésében és a 48b. cikk (3) bekezdésében említett azon vállalkozások üzleti helyzetét, amelyre vonatkoznak. A kihagyás nem akadályozza meg a vállalkozás adóügyi helyzetének tisztességes és kiegyensúlyozott megértését. A kihagyást fel kell tüntetni a jelentésben – az egyes adójoghatóságokkal kapcsolatos, kellően indokolt magyarázattal együtt –, és meg kell nevezni az érintett adójoghatóságot vagy adójoghatóságokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A bizalmas üzleti adatok védelme és a tisztességes verseny biztosítása érdekében a tagállamok engedélyezhetik, hogy az e cikkben felsorolt egy vagy több konkrét információt átmenetileg kihagyják a jelentésből egy vagy több konkrét adójogrendszerben folytatott tevékenységét illetően, amennyiben nyilvánosságra hozataluk súlyosan veszélyeztetné a 48b. cikk (1) bekezdésében és a 48b. cikk (3) bekezdésében említett azon vállalkozások üzleti helyzetét, amelyre vonatkoznak. A kihagyás nem akadályozza meg a vállalkozás adóügyi helyzetének tisztességes és kiegyensúlyozott megértését. A kihagyást fel kell tüntetni a jelentésben – az egyes adójoghatóságokkal kapcsolatos, kellően indokolt magyarázattal együtt –, és meg kell nevezni az érintett adójoghatóságot vagy adójoghatóságokat.

A bizalmas üzleti adatok védelme és a tisztességes verseny biztosítása érdekében a tagállamok engedélyezhetik, hogy az e cikkben felsorolt egy vagy több konkrét információt átmenetileg kihagyják a jelentésből egy vagy több konkrét adójogrendszerben folytatott tevékenységét illetően, amennyiben nyilvánosságra hozataluk súlyosan veszélyeztetné a 48b. cikk (1) bekezdésében és a 48b. cikk (3) bekezdésében említett azon vállalkozások üzleti helyzetét, amelyre vonatkoznak. A kihagyás nem akadályozza meg a vállalkozás adóügyi helyzetének tisztességes és kiegyensúlyozott megértését. A kihagyást fel kell tüntetni a jelentésben – az egyes adójoghatóságokkal kapcsolatos, kellően indokolt magyarázattal együtt –, és meg kell nevezni az érintett adójoghatóságot vagy adójoghatóságokat.

Módosítás 69/rev

Módosítás 69/rev

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48 c cikk – 3 bekezdés – 3 b albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamoknak ezt a kihagyást az illetékes nemzeti hatóság előzetes engedélyéhez kell kötniük. A vállalkozás minden évben új engedélyt kér az illetékes hatóságtól, amely a helyzet új felmérése alapján határoz. Amennyiben a kihagyott információ már nem felel meg a (3a) albekezdésben meghatározott követelménynek, azt haladéktalanul nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A közzétételi időszak végétől kezdődően a vállalkozás – számtani átlag formájában – visszamenőleges hatállyal is közzéteszi az e cikkben előírt információkat a közzétételi időszakot megelőző évekre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamoknak ezt a kihagyást az illetékes nemzeti hatóság előzetes engedélyéhez kell kötniük. A vállalkozás minden évben új engedélyt kér az illetékes hatóságtól, amely a helyzet új felmérése alapján határoz. Amennyiben a kihagyott információ már nem felel meg a (3a) albekezdésben meghatározott követelménynek, azt haladéktalanul nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A közzétételi időszak végétől kezdődően a vállalkozás – számtani átlag formájában – visszamenőleges hatállyal is közzéteszi az e cikkben előírt információkat a közzétételi időszakot megelőző évekre vonatkozóan.

A tagállamoknak ezt a kihagyást az illetékes nemzeti hatóság előzetes engedélyéhez kell kötniük. A vállalkozás minden évben új engedélyt kér az illetékes hatóságtól, amely a helyzet új felmérése alapján határoz. Amennyiben a kihagyott információ már nem felel meg a (3a) albekezdésben meghatározott követelménynek, azt haladéktalanul nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A közzétételi időszak végétől kezdődően a vállalkozás – számtani átlag formájában – visszamenőleges hatállyal is közzéteszi az e cikkben előírt információkat a közzétételi időszakot megelőző évekre vonatkozóan.

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 3 bekezdés – 3 c albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen ideiglenes eltérés megadásáról, és bizalmasan továbbítják számára a kihagyott információkat, valamint a megadott eltérés részletes indokolását. A Bizottság minden évben közzéteszi honlapján a tagállamoktól kapott értesítéseket és a (3a) albekezdéssel összhangban nyújtott indokolásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen ideiglenes eltérés megadásáról, és bizalmasan továbbítják számára a kihagyott információkat, valamint a megadott eltérés részletes indokolását. A Bizottság minden évben közzéteszi honlapján a tagállamoktól kapott értesítéseket és a (3a) albekezdéssel összhangban nyújtott indokolásokat.

A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen ideiglenes eltérés megadásáról, és bizalmasan továbbítják számára a kihagyott információkat, valamint a megadott eltérés részletes indokolását. A Bizottság minden évben közzéteszi honlapján a tagállamoktól kapott értesítéseket és a (3a) albekezdéssel összhangban nyújtott indokolásokat.

Módosítás 48

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 3 bekezdés – 3 d albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság meggyőződik arról, hogy a (3a) albekezdésben megállapított követelményt kellőképpen betartják, és figyelemmel kíséri a nemzeti hatóságok által engedélyezett ideiglenes eltérés alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság meggyőződik arról, hogy a (3a) albekezdésben megállapított követelményt kellőképpen betartják, és figyelemmel kíséri a nemzeti hatóságok által engedélyezett ideiglenes eltérés alkalmazását.

A Bizottság meggyőződik arról, hogy a (3a) albekezdésben megállapított követelményt kellőképpen betartják, és figyelemmel kíséri a nemzeti hatóságok által engedélyezett ideiglenes eltérés alkalmazását.

Módosítás 70/rev

Módosítás 70/rev

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48 c cikk – 3 bekezdés – 3 e albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ha a Bizottság a (3c) albekezdés alapján kapott információk értékelésének elvégzése után megállapítja, hogy a (3a) albekezdésben meghatározott követelmény nem teljesül, az érintett vállalkozás haladéktalanul nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az információkat. A közzétételi időszak végétől kezdődően a vállalkozás – számtani átlag formájában – visszamenőleges hatállyal is közzéteszi az e cikkben előírt információkat a közzétételi időszakot megelőző évekre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha a Bizottság a (3c) albekezdés alapján kapott információk értékelésének elvégzése után megállapítja, hogy a (3a) albekezdésben meghatározott követelmény nem teljesül, az érintett vállalkozás haladéktalanul nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az információkat. A közzétételi időszak végétől kezdődően a vállalkozás – számtani átlag formájában – visszamenőleges hatállyal is közzéteszi az e cikkben előírt információkat a közzétételi időszakot megelőző évekre vonatkozóan.

Ha a Bizottság a (3c) albekezdés alapján kapott információk értékelésének elvégzése után megállapítja, hogy a (3a) albekezdésben meghatározott követelmény nem teljesül, az érintett vállalkozás haladéktalanul nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az információkat. A közzétételi időszak végétől kezdődően a vállalkozás – számtani átlag formájában – visszamenőleges hatállyal is közzéteszi az e cikkben előírt információkat a közzétételi időszakot megelőző évekre vonatkozóan.

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 3 bekezdés – 3 f albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján iránymutatásokat fogad el annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat azon esetek meghatározásában, amelyekben az információ közzététele súlyosan veszélyezteti az ebben érintett vállalkozások üzleti helyzetét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján iránymutatásokat fogad el annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat azon esetek meghatározásában, amelyekben az információ közzététele súlyosan veszélyezteti az ebben érintett vállalkozások üzleti helyzetét.

A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján iránymutatásokat fogad el annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat azon esetek meghatározásában, amelyekben az információ közzététele súlyosan veszélyezteti az ebben érintett vállalkozások üzleti helyzetét.

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48c cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A társaságiadó-információkat legalább az Unió egyik hivatalos nyelvén
  közzé és hozzáférhetővé
  kell
  tenni a honlapon
  . | (5)   A társaságiadó-információkat
  tartalmazó jelentést nyílt adatformátumban elérhető, egységes formanyomtatványban kell ingyenesen közzétenni és a leányvállalat vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján, közzététele napján kell
  legalább az Unió egyik hivatalos nyelvén
  nyilvánosan hozzáférhetővé tenni. Ugyanezen a napon a vállalkozásnak be kell nyújtania e jelentést a Bizottság által kezelt nyilvántartásba is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A társaságiadó-információkat legalább az Unió egyik hivatalos nyelvén
  közzé és hozzáférhetővé
  kell
  tenni a honlapon
  .

(5)   A társaságiadó-információkat
  tartalmazó jelentést nyílt adatformátumban elérhető, egységes formanyomtatványban kell ingyenesen közzétenni és a leányvállalat vagy egy kapcsolódó vállalkozás honlapján, közzététele napján kell
  legalább az Unió egyik hivatalos nyelvén
  nyilvánosan hozzáférhetővé tenni. Ugyanezen a napon a vállalkozásnak be kell nyújtania e jelentést a Bizottság által kezelt nyilvántartásba is.

Módosítás 52

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48e cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 48b. cikk (1) bekezdésében említett legfelső szintű anyavállalatok ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljárva kollektív felelősséget viseljenek annak biztosításáért, hogy a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés összeállítása, közzé- és hozzáférhetővé tétele a 48b., 48c. és 48d. cikknek megfelelően valósul meg. | (1)   A
  harmadik fél iránti felelősségérzet és a megfelelő irányítás biztosítása érdekében a
  tagállamok biztosítják, hogy a 48b. cikk (1) bekezdésében említett legfelső szintű anyavállalatok ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljárva kollektív felelősséget viseljenek annak biztosításáért, hogy a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés összeállítása, közzé- és hozzáférhetővé tétele a 48b., 48c. és 48d. cikknek megfelelően valósul meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 48b. cikk (1) bekezdésében említett legfelső szintű anyavállalatok ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljárva kollektív felelősséget viseljenek annak biztosításáért, hogy a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés összeállítása, közzé- és hozzáférhetővé tétele a 48b., 48c. és 48d. cikknek megfelelően valósul meg.

(1)   A
  harmadik fél iránti felelősségérzet és a megfelelő irányítás biztosítása érdekében a
  tagállamok biztosítják, hogy a 48b. cikk (1) bekezdésében említett legfelső szintű anyavállalatok ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljárva kollektív felelősséget viseljenek annak biztosításáért, hogy a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentés összeállítása, közzé- és hozzáférhetővé tétele a 48b., 48c. és 48d. cikknek megfelelően valósul meg.

Módosítás 53

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48 g. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 48 g. cikk | törölve |
| Egyes adójogrendszerek közös uniós listája | |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 49. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egyes adójogrendszerek közös uniós listájának összeállításával kapcsolatban. A listát azon adójogrendszerek értékelése alapján kell összeállítani, amelyek nem felelnek meg a következő kritériumoknak: | |
| (1) | átláthatóság és információcsere, ideértve a kérésre történő információcserét és a számlainformációk automatikus cseréjét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

48 g. cikk

48 g. cikk

törölve

törölve

Egyes adójogrendszerek közös uniós listája

Egyes adójogrendszerek közös uniós listája

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 49. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egyes adójogrendszerek közös uniós listájának összeállításával kapcsolatban. A listát azon adójogrendszerek értékelése alapján kell összeállítani, amelyek nem felelnek meg a következő kritériumoknak:

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 49. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egyes adójogrendszerek közös uniós listájának összeállításával kapcsolatban. A listát azon adójogrendszerek értékelése alapján kell összeállítani, amelyek nem felelnek meg a következő kritériumoknak:

(1)

(1)

átláthatóság és információcsere, ideértve a kérésre történő információcserét és a számlainformációk automatikus cseréjét;

átláthatóság és információcsere, ideértve a kérésre történő információcserét és a számlainformációk automatikus cseréjét;

| (2) | méltányos adóverseny; |
| --- | --- |

(2)

(2)

méltányos adóverseny;

méltányos adóverseny;

| (3) | a G20-ak és/vagy az OECD standardjai; |
| --- | --- |

(3)

(3)

a G20-ak és/vagy az OECD standardjai;

a G20-ak és/vagy az OECD standardjai;

| (4) | egyéb releváns standardok, köztük a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által kialakított nemzetközi standardok. |
| --- | --- |

(4)

(4)

egyéb releváns standardok, köztük a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által kialakított nemzetközi standardok.

egyéb releváns standardok, köztük a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által kialakított nemzetközi standardok.

A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja a listát, és adott esetben új körülmények figyelembevétele érdekében módosítja azt.

A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja a listát, és adott esetben új körülmények figyelembevétele érdekében módosítja azt.

Módosítás 54

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2013/34/EU irányelv

48i cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság jelentést készít a 48a–48f. cikkekben meghatározott beszámolási kötelezettség teljesítéséről és hatásáról. A jelentésben értékeli, hogy a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentések megfelelő és arányos eredményeket hoznak-e, figyelembe véve az átláthatóság megfelelő szintje és a versenyképes vállalkozási környezet iránti igényt. | A Bizottság jelentést készít a 48a–48f. cikkekben meghatározott beszámolási kötelezettség teljesítéséről és hatásáról. A jelentésben értékeli, hogy a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentések megfelelő és arányos eredményeket hoznak-e,
  továbbá költség-haszon elemzést végez a konszolidált nettó árbevétel küszöbének olyan szint alá történő csökkentéséről, amely alatt a vállalkozások és a fióktelepek kötelesek társaságiadó-információikat benyújtani. A jelentés emellett értékeli további kiegészítő intézkedések meghozatalának szükségességét,
  figyelembe véve az átláthatóság megfelelő szintje és a versenyképes vállalkozási
  és magánberuházási
  környezet
  megőrzése és biztosítása
  iránti igényt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság jelentést készít a 48a–48f. cikkekben meghatározott beszámolási kötelezettség teljesítéséről és hatásáról. A jelentésben értékeli, hogy a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentések megfelelő és arányos eredményeket hoznak-e, figyelembe véve az átláthatóság megfelelő szintje és a versenyképes vállalkozási környezet iránti igényt.

A Bizottság jelentést készít a 48a–48f. cikkekben meghatározott beszámolási kötelezettség teljesítéséről és hatásáról. A jelentésben értékeli, hogy a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentések megfelelő és arányos eredményeket hoznak-e,
  továbbá költség-haszon elemzést végez a konszolidált nettó árbevétel küszöbének olyan szint alá történő csökkentéséről, amely alatt a vállalkozások és a fióktelepek kötelesek társaságiadó-információikat benyújtani. A jelentés emellett értékeli további kiegészítő intézkedések meghozatalának szükségességét,
  figyelembe véve az átláthatóság megfelelő szintje és a versenyképes vállalkozási
  és magánberuházási
  környezet
  megőrzése és biztosítása
  iránti igényt.

továbbá költség-haszon elemzést végez a konszolidált nettó árbevétel küszöbének olyan szint alá történő csökkentéséről, amely alatt a vállalkozások és a fióktelepek kötelesek társaságiadó-információikat benyújtani. A jelentés emellett értékeli további kiegészítő intézkedések meghozatalának szükségességét,

és magánberuházási

megőrzése és biztosítása

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

2013/34/EU irányelv

48i a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„48ia. cikk

„48ia. cikk

Ezen irányelv elfogadása után legkésőbb négy évvel és a helyzet OECD-szintű figyelembevétele mellett a Bizottság felülvizsgálja és értékeli e fejezet rendelkezéseit, és arról jelentést készít, különösen az alábbiak tekintetében:

Ezen irányelv elfogadása után legkésőbb négy évvel és a helyzet OECD-szintű figyelembevétele mellett a Bizottság felülvizsgálja és értékeli e fejezet rendelkezéseit, és arról jelentést készít, különösen az alábbiak tekintetében:

| — | a társaságiadó-információkról való beszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó vállalkozások és fióktelepek, különös tekintettel arra, hogy helyénvaló lenne-e kiterjeszteni e fejezet alkalmazási körét a 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott nagyvállalatokra és az ezen irányelv 3. cikkének (7) bekezdésében meghatározott nagy vállalkozáscsoportokra; |
| --- | --- |

—

a társaságiadó-információkról való beszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó vállalkozások és fióktelepek, különös tekintettel arra, hogy helyénvaló lenne-e kiterjeszteni e fejezet alkalmazási körét a 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott nagyvállalatokra és az ezen irányelv 3. cikkének (7) bekezdésében meghatározott nagy vállalkozáscsoportokra;

a társaságiadó-információkról való beszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó vállalkozások és fióktelepek, különös tekintettel arra, hogy helyénvaló lenne-e kiterjeszteni e fejezet alkalmazási körét a 3. cikk (4) bekezdésében meghatározott nagyvállalatokra és az ezen irányelv 3. cikkének (7) bekezdésében meghatározott nagy vállalkozáscsoportokra;

| — | a társaságiadó-információkról való beszámoló tartalma a 48c. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

—

a társaságiadó-információkról való beszámoló tartalma a 48c. cikknek megfelelően;

a társaságiadó-információkról való beszámoló tartalma a 48c. cikknek megfelelően;

| — | a 48c. cikk (3) bekezdésének (3a)-(3f) albekezdésében szereplő ideiglenes eltérés. |
| --- | --- |

—

a 48c. cikk (3) bekezdésének (3a)-(3f) albekezdésében szereplő ideiglenes eltérés.

a 48c. cikk (3) bekezdésének (3a)-(3f) albekezdésében szereplő ideiglenes eltérés.

A Bizottság a jelentését adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

A Bizottság a jelentését adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 b pont (új)

2013/34/EU irányelv

48i b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2b.

2b.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„48ib. cikk

„48ib. cikk

A jelentés egységes formája

A jelentés egységes formája

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a 48b. cikk (1), (3), (4) és (6), valamint a 48c. cikk (5) bekezdésében említett egységes formanyomtatványt. E végrehajtási jogi aktusokat az 50. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a 48b. cikk (1), (3), (4) és (6), valamint a 48c. cikk (5) bekezdésében említett egységes formanyomtatványt. E végrehajtási jogi aktusokat az 50. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

2013/34/EU irányelv

49 cikk – 3 a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3a)   Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló
  [dátum]-i
  intézményközi megállapodásban meghatározott elveknek megfelelően konzultációt folytat az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.” | (3a)   Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló,
  2016. április 13-i
  intézményközi megállapodásban

   (*1) meghatározott elveknek megfelelően konzultációt folytat az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel
  és különösképpen figyelembe veszi a szerződésekbe és az Európai Unió Alapjogi Chartájába foglalt előírásokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)   Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló
  [dátum]-i
  intézményközi megállapodásban meghatározott elveknek megfelelően konzultációt folytat az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.”

(3a)   Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló,
  2016. április 13-i
  intézményközi megállapodásban

   (*1) meghatározott elveknek megfelelően konzultációt folytat az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel
  és különösképpen figyelembe veszi a szerződésekbe és az Európai Unió Alapjogi Chartájába foglalt előírásokat
  .

Módosítás 58

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

2013/34/EU irányelv

51 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | Az 51. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

Az 51. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

Az 51. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok
  szankciókat írnak elő
  az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése
  esetére
  , és meghoznak minden olyan intézkedést, amelyek azok végrehajtásához szükségesek. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.”

„A tagállamok
  megállapítják
  az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése
  esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat
  , és meghoznak minden olyan intézkedést, amelyek azok végrehajtásához szükségesek. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

megállapítják

esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat

A tagállamok legalább igazgatási intézkedéseket és szankciókat írnak elő az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetére.

A tagállamok legalább igazgatási intézkedéseket és szankciókat írnak elő az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetére.

A tagállamok legkésőbb ... [kérjük, illessze be a dátumot: a hatálybalépés után egy évvel] értesítik ezekről a rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.

A tagállamok legkésőbb ... [kérjük, illessze be a dátumot: a hatálybalépés után egy évvel] értesítik ezekről a rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.

A Bizottság legkésőbb ... [ezen irányelv hatályba lépése után három évvel]-ig országonkénti listát állít össze az ezen irányelvvel összhangban az egyes tagállamok által hozott intézkedésekről és szankciókról.”

A Bizottság legkésőbb ... [ezen irányelv hatályba lépése után három évvel]-ig országonkénti listát állít össze az ezen irányelvvel összhangban az egyes tagállamok által hozott intézkedésekről és szankciókról.”

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0227/2017).

1

(16)  COM(2015)0610, 2015. október 27.

16

(17)  COM(2014)0910, 2014. december 16.

17

(16)  COM(2015)0610, 2015. október 27.

16

(17)  COM(2014)0910, 2014. december 16.

17

(18)  2015/2010(INL).

18

(18)  2015/2010(INL).

18

(20)  A Tanács
  2011. február 15-i
  2011/16/EU irányelve az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

20

2011. február 15-i

(20)  A Tanács 2011/16/EU irányelve
  (2011. február 15.)
  az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

20

(2011. február 15.)

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1017 rendelete (2015. június 25.) az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1017 rendelete (2015. június 25.) az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

(24)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

24

(24)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

24

(*1)  

  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

*1

HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/227 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/227

---

P8_TA(2017)0285

Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetése ***I

Az Európai Parlament 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 334/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0631), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0631),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0392/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0392/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0193/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0193/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát, amelyet a végleges jogalkotási aktussal együtt tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítja, vagy lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ez az álláspont lép a 2017. június 1-jén elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0236).

---

P8_TC1-COD(2016)0308

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 4-én került elfogadásra a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1566 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Bizottság nyilatkozata az Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedésekről szóló rendelet 3. cikkéről

A Bizottság megjegyzi, hogy amennyiben a mezőgazdasági termékekre vonatkozó éves nulltarifás vámkontingensek teljes felhasználása előtt nem hajtható végre a preferenciális rendelkezések felfüggesztése, a Bizottság törekedni fog arra, hogy javaslatot tegyen ezen kedvezmények következő években való csökkentésére vagy felfüggesztésére.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/229 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/229

---

P8_TA(2017)0286

2. sz. költségvetés-módosítási tervezet a 2017. évi általános költségvetéshez a 2016-os pénzügyi év többletének a költségvetésbe történő beállításáról

Az Európai Parlament 2017. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontról: 2016-os pénzügyi év többletének beállítása a költségvetésbe (09437/2017 – C8-0190/2017 – 2017/2061(BUD))

(2018/C 334/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 41. cikkére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 41. cikkére (1),

| — | tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (2), amelyet 2016. december 1-jén fogadtak el véglegesen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (2), amelyet 2016. december 1-jén fogadtak el véglegesen,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2017. április 12-án elfogadott, 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2017)0188), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2017. április 12-án elfogadott, 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2017)0188),

| — | tekintettel a Tanács által 2017. június 8-án elfogadott és az Európai Parlamenthez 2017. június 9-én továbbított, az 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09437/2017 – C8-0190/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2017. június 8-án elfogadott és az Európai Parlamenthez 2017. június 9-én továbbított, az 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09437/2017 – C8-0190/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0229/2017),

| A. | mivel a 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2016-os pénzügyi évből származó 6 405 millió EUR összegű többletnek a 2017-es költségvetésbe történő beállítására; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2016-os pénzügyi évből származó 6 405 millió EUR összegű többletnek a 2017-es költségvetésbe történő beállítására;

| B. | mivel e többlet fő forrásai a bevételi oldalon jelentkező 1 688 millió EUR összegű pozitív bevételi kimutatás, a kiadási oldalon tapasztalható 4 889 millió EUR összegű fel nem használt összeg és az árfolyamkülönbségek – 173 millió eurós egyenlege; |
| --- | --- |

B.

mivel e többlet fő forrásai a bevételi oldalon jelentkező 1 688 millió EUR összegű pozitív bevételi kimutatás, a kiadási oldalon tapasztalható 4 889 millió EUR összegű fel nem használt összeg és az árfolyamkülönbségek – 173 millió eurós egyenlege;

| C. | mivel a bevételi oldalon a két fő összetevő a késedelmi kamatok és pénzbírságok (3 052 millió EUR) és a saját források negatív eredménye (1 511 millió EUR); |
| --- | --- |

C.

mivel a bevételi oldalon a két fő összetevő a késedelmi kamatok és pénzbírságok (3 052 millió EUR) és a saját források negatív eredménye (1 511 millió EUR);

| D. | mivel a kiadási oldalon a 2016. évre vonatkozó fel nem használt előirányzatok elérik a 4 825 millió eurót, a 2015. évi áthozatal a III. szakaszban (Bizottság) 28 millió EUR, míg a többi intézményre vonatkozóan 35 millió EUR; |
| --- | --- |

D.

mivel a kiadási oldalon a 2016. évre vonatkozó fel nem használt előirányzatok elérik a 4 825 millió eurót, a 2015. évi áthozatal a III. szakaszban (Bizottság) 28 millió EUR, míg a többi intézményre vonatkozóan 35 millió EUR;

| 1. | tudomásul veszi a 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, amely kizárólag a 2016. évi 6 405 millió EUR összegű többletnek a költségvetésbe való beállítására vonatkozik, a költségvetési rendelet 18. cikkével és a Tanács ezzel kapcsolatos álláspontjával összhangban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jelentős aggodalommal veszi tudomásul, hogy annak ellenére, hogy a 4/2016. számú költségvetés-módosítási tervezet már 7 284,3 millió EUR összeggel csökkentette a kifizetési előirányzatok szintjét, a 2016. évre vonatkozó fel nem használt előirányzatok elérik a 4 889 millió eurót; rámutat, hogy a kifizetési előirányzatok nagyon alacsony felhasználása a kohézió területén (1b. alfejezet) részben a tagállamok nem pontos előrejelzéseiből, illetve a tagállami szintű irányító és igazoló hatóságok késedelmes kijelöléséből ered; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a figyelmet az angol font euróval szembeni leértékelődésének negatív hatására, ami a saját források alatt feltüntetett 1 511 millió EUR bevételkiesés fő oka; megjegyzi, hogy ez a kiesés komoly problémákat okozhatott volna az Unió költségvetésének finanszírozásában; megjegyzi, hogy ez a bevételkiesés az Unióból való kilépésre vonatkozó egyoldalú brit döntés következménye, a kiigazítás terhét azonban az Unió egészének kell viselnie; ragaszkodik ahhoz, hogy e költségeket vegyék figyelembe az Egyesült Királyság és az Unió közötti pénzügyi kötelezettségek rendezéséről szóló tárgyalások során; |
| --- | --- |

3.

| 4. | különösen kiemeli, hogy 2016-ban viszonylag magas volt a pénzbírságok aránya, összesen mintegy 4 159 millió eurós összeget tett ki, amelyből 2 861 millió EUR a 2016. évi többlethez számolódik; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragaszkodik ahhoz, hogy a GNI-alapú hozzájárulás korrigálása helyett az uniós költségvetés számára lehetővé kell tenni a fel nem használt előirányzatokból fennmaradó, illetve az uniós versenyjog megsértése miatt a vállalatokra kivetett bírságokból eredő bármely többlet újrahasznosítását az Unió finanszírozási igényei fedezésének érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet elfogadása 6 405 millió euróval csökkenteni fogja a tagállamoktól az uniós költségvetésbe 2017 folyamán érkező GNI-alapú hozzájárulások arányát; ismét arra sürgeti a tagállamokat, hogy e csökkentés nyomán visszakapott összegeket használják arra, hogy eleget tegyenek a menekültügyi válság kapcsán tett ígéreteiknek, és az Unió által folyósított összeghez hasonló arányban járuljanak hozzá az uniós vagyonkezelői alapokhoz és az új Európai Fenntartható Fejlődési Alaphoz (6); |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja az uniós intézményeket, hogy a 2017. évi költségvetésről folytatott egyeztetés eredményének részeként vállalt kötelezettségekkel összhangban késlekedés nélkül dolgozzák fel az Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre és az Európai Fenntartható Fejlődési Alapra vonatkozó függőben lévő és soron következő költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | a költségvetés-módosítási tervezettel kapcsolatban sajnálja, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának elfogadása hónapokon keresztül elakadt a Tanácson belül; megkönnyebbülve veszi tudomásul, hogy a brit kormány tartotta a szavát, és az Egyesült Királyságban tartott választások után azonnal feloldotta a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatára vonatkozóan alkalmazott blokádot; reméli, hogy a pénzügyi források tagállamokhoz történő visszaáramlása meg fogja könnyíteni az Egyesült Királyság és az Unió közötti pénzügyi kötelezettségek rendezéséről szóló soron következő tárgyalásokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | jóváhagyja az 2/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 2/2017. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

10.

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, továbbá a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 51., 2017.2.28., 1. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(6)  Az Európai Fenntartható Fejlődési Alapról, valamint az EFFA-garancia és az EFFA Garanciaalap létrehozásáról szóló, európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2016)0586).

---

2017. július 5., szerda

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/231 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/231

---

P8_TA(2017)0291

Felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogás mellőzése: az európai fizetési meghagyásos eljárás

Az Európai Parlament határozata az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének felváltásáról szóló 2017. június 19-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2017)03984 – 2017/2747(DEA))

(2018/C 334/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)03984), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)03984),

| — | tekintettel a Bizottság 2017. június 19-i levelére, melyben kérte a Parlamenttől annak kijelentését, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. június 19-i levelére, melyben kérte a Parlamenttől annak kijelentését, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. június 22-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. június 22-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel az (EU) 2015/2421 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 30. cikkére és 31. cikke (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az (EU) 2015/2421 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 30. cikkére és 31. cikke (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2017. július 4-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2017. július 4-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel az 1896/2006/EK rendelet mellékletei meghatározzák az eljárás alkalmazásának megkönnyítése érdekében használandó formanyomtatványokat; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1896/2006/EK rendelet mellékletei meghatározzák az eljárás alkalmazásának megkönnyítése érdekében használandó formanyomtatványokat;

| B. | mivel az 1896/2006/EK rendeletet a 2017. július 14-től alkalmazandó (EU) 2015/2421 rendelet módosította; mivel az európai fizetési meghagyásos eljárásban eszközölt módosításoknak tükröződniük kell az 1896/2006/EK rendelet I. mellékletében; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1896/2006/EK rendeletet a 2017. július 14-től alkalmazandó (EU) 2015/2421 rendelet módosította; mivel az európai fizetési meghagyásos eljárásban eszközölt módosításoknak tükröződniük kell az 1896/2006/EK rendelet I. mellékletében;

| C. | mivel az 1896/2006/EK rendelet I. mellékletét fel kell váltani, és az új I. mellékletet az (EU) 2015/2421 rendelettel egy időben kell alkalmazni; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1896/2006/EK rendelet I. mellékletét fel kell váltani, és az új I. mellékletet az (EU) 2015/2421 rendelettel egy időben kell alkalmazni;

| D. | mivel az 1896/2006/EK rendelet módosításai 2017. július 14-től lesznek alkalmazandók, és a felhatalmazáson alapuló rendeletnek ezért 2017. július 14-én hatályba kell lépnie; |
| --- | --- |

D.

mivel az 1896/2006/EK rendelet módosításai 2017. július 14-től lesznek alkalmazandók, és a felhatalmazáson alapuló rendeletnek ezért 2017. július 14-én hatályba kell lépnie;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 341., 2015.12.24., 1. o.

(2)  HL L 399., 2006.12.30., 1. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/232 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/232

---

P8_TA(2017)0292

Felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzése: a kis értékű követelések európai eljárása

Az Európai Parlament határozata a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., II., III. és IV. mellékletének felváltásáról szóló 2017. június 19-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzéséről (C(2017)03982 – 2017/2748(DEA))

(2018/C 334/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)03982), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)03982),

| — | tekintettel a Bizottság 2017. június 19-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. június 19-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. június 22-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2017. június 22-i levélre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel az (EU) 2015/2421 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 26. cikkére és 27. cikke (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az (EU) 2015/2421 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 26. cikkére és 27. cikke (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság határozatra vonatkozó ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2017. július 4-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2017. július 4-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel a 861/2007/EK rendelet mellékletei meghatározzák az eljárás alkalmazásának megkönnyítése érdekében használandó formanyomtatványokat; |
| --- | --- |

A.

mivel a 861/2007/EK rendelet mellékletei meghatározzák az eljárás alkalmazásának megkönnyítése érdekében használandó formanyomtatványokat;

| B. | mivel a 861/2007/EK rendeletet a 2017. július 14-től alkalmazandó (EU) 2015/2421 rendelet módosította; mivel a kis értékű követelések európai eljárásában eszközölt módosításoknak tükröződniük kell a mellékletekben foglalt, fent említett formanyomtatványokban; |
| --- | --- |

B.

mivel a 861/2007/EK rendeletet a 2017. július 14-től alkalmazandó (EU) 2015/2421 rendelet módosította; mivel a kis értékű követelések európai eljárásában eszközölt módosításoknak tükröződniük kell a mellékletekben foglalt, fent említett formanyomtatványokban;

| C. | mivel a 861/2007/EK rendelet I–IV. mellékletét fel kell váltani, és az új I–IV. mellékletet az (EU) 2015/2421 rendelettel egy időben kell alkalmazni; |
| --- | --- |

C.

mivel a 861/2007/EK rendelet I–IV. mellékletét fel kell váltani, és az új I–IV. mellékletet az (EU) 2015/2421 rendelettel egy időben kell alkalmazni;

| D. | mivel a 861/2007/EK rendelet módosításai 2017. július 14-től lesznek alkalmazandók, és a felhatalmazáson alapuló rendeletnek ezért 2017. július 14-én hatályba kell lépnie; |
| --- | --- |

D.

mivel a 861/2007/EK rendelet módosításai 2017. július 14-től lesznek alkalmazandók, és a felhatalmazáson alapuló rendeletnek ezért 2017. július 14-én hatályba kell lépnie;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 341., 2015.12.24., 1. o.

(2)  HL L 199., 2007.7.31., 1. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/233 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/233

---

P8_TA(2017)0294

Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv módosítására vonatkozó, Kigaliban elfogadott megállapodás ***

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali jegyzőkönyv kigali módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07725/2017 – C8-0157/2017 – 2017/0016(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 334/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07725/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07725/2017),

| — | tekintettel a montreali jegyzőkönyv kigali módosítására, amelyet a montreali jegyzőkönyv részes felei a ruandai Kigaliban 2016 októberében rendezett 28. ülésükön fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a montreali jegyzőkönyv kigali módosítására, amelyet a montreali jegyzőkönyv részes felei a ruandai Kigaliban 2016 októberében rendezett 28. ülésükön fogadtak el,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0157/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0157/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A8-0237/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A8-0237/2017),

| 1. | egyetért a módosítás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/234 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/234

---

P8_TA(2017)0295

A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentése érdekében ***

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosításának az Európai Unió nevében történő elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07524/2017 – C8-0143/2017 – 2013/0448(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 334/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07524/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07524/2017),

| — | tekintettel a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv II–IX. melléklete szövegének módosítására, valamint a jegyzőkönyv új, X. és XI. melléklettel való kiegészítésére (07524/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv II–IX. melléklete szövegének módosítására, valamint a jegyzőkönyv új, X. és XI. melléklettel való kiegészítésére (07524/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0143/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0143/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A8-0241/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A8-0241/2017),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv módosításának elfogadásával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/235 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/235

---

P8_TA(2017)0296

A politikai párbeszédről és együttműködésről szóló EU–Kuba-megállapodás megkötése (egyetértés) ***

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 334/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12502/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12502/2016),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás tervezetére (12504/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kubai Köztársaság közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás tervezetére (12504/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0517/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0517/2016),

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetéről szóló, 2017. július 5-i nem jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetéről szóló, 2017. július 5-i nem jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0232/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0232/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Kubai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ezen a napon elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0297.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/236 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/236

---

P8_TA(2017)0298

Egyetértési megállapodás a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség és az Eurojust között *

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség és az Eurojust közötti egyetértési megállapodás Eurojust által történő megkötésének jóváhagyásáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (07536/2017 – C8-0136/2017 – 2017/0804(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 334/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (07536/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (07536/2017),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0136/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0136/2017),

| — | tekintettel a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0215/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0215/2017),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 63., 2002.3.6., 1. o.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/237 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/237

---

P8_TA(2017)0299

Az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelem ***II

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (06182/1/2017 – C8-0150/2017 – 2012/0193(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2018/C 334/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (06182/1/2017 – C8-0150/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (06182/1/2017 – C8-0150/2017),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2012)0363) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2012)0363) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67a. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásra,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0230/2017),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2014. április 16., P7_TA(2014)0427.

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/238 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/238

---

P8_TA(2017)0300

A vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keret ***I

Az Európai Parlament 2017. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 334/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0884),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 33. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0033/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 33. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0033/2014),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, valamint 33. és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, valamint 33. és 114. cikkére,

| — | tekintettel a litván parlament és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a litván parlament és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. szeptember 21-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0239/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0239/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban kialakított álláspontjaként a 2016. október 25-én elfogadott szöveget (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 487., 2016.12.28., 57. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0400.

---

P8_TC1-COD(2013)0432

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 5-én került elfogadásra a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 33. 
  és 114.
  cikkére, [Am. 1]

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A vámunió területére vonatkozó rendelkezéseket az uniós jog harmonizálta. E rendelkezések végrehajtása azonban a tagállamok nemzeti jogának hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(1)

A vámunió területére vonatkozó rendelkezéseket az uniós jog harmonizálta. E rendelkezések végrehajtása azonban a tagállamok nemzeti jogának hatálya alá tartozik.

| (1a) | Ezen irányelvnek összhangban kell lennie a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel
   (3)

  (a továbbiakban: a Vámkódex). [Am. 2] |
| --- | --- |

(1a)

Ezen irányelvnek összhangban kell lennie a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel
   (3)

  (a továbbiakban: a Vámkódex). [Am. 2]

| (2) | Következésképpen a

  A
  vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra 28 különböző jogszabályrendszer irányadó. Ennek eredményeképpen az uniós vámjogszabályok megsértését az Unión belül nem mindenhol azonos módon kezelik, és az egyes ügyekben kiszabható szankciók jellege és súlya az adott szankciót kiszabó tagállamtól függ
  , lehetséges tagállami bevételkiesést és a kereskedelem torzulását okozva
  . [Am. 3] |
| --- | --- |

(2)

Következésképpen a

  A
  vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra 28 különböző jogszabályrendszer irányadó. Ennek eredményeképpen az uniós vámjogszabályok megsértését az Unión belül nem mindenhol azonos módon kezelik, és az egyes ügyekben kiszabható szankciók jellege és súlya az adott szankciót kiszabó tagállamtól függ
  , lehetséges tagállami bevételkiesést és a kereskedelem torzulását okozva
  . [Am. 3]

| (3) | A tagállamok jogrendszerei közötti különbségek nemcsak a vámunió optimális igazgatását,
  valamint a jogsértések különböző vámhatóságok általi kezelésének módja tekintetében a belső piac megfelelő működésének biztosításához szükséges átláthatóságot
  érintik
  hátrányosan
  , hanem akadályozzák
  az Unió-szerte már most is különböző szabályozásoknak megfelelni köteles
  gazdasági szereplőkre érvényes egyenlő versenyfeltételek kialakulását is a vámunió területén, ugyanis hatással vannak a vámjogi egyszerűsítésekhez és könnyítésekhez való hozzáférésükre. [Am. 4] |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok jogrendszerei közötti különbségek nemcsak a vámunió optimális igazgatását,
  valamint a jogsértések különböző vámhatóságok általi kezelésének módja tekintetében a belső piac megfelelő működésének biztosításához szükséges átláthatóságot
  érintik
  hátrányosan
  , hanem akadályozzák
  az Unió-szerte már most is különböző szabályozásoknak megfelelni köteles
  gazdasági szereplőkre érvényes egyenlő versenyfeltételek kialakulását is a vámunió területén, ugyanis hatással vannak a vámjogi egyszerűsítésekhez és könnyítésekhez való hozzáférésükre. [Am. 4]

| (4) | A Vámkódex azzal a céllal jött létre, hogy olyan, több tagállamra kiterjedő elektronikus környezetet teremtsen, amelyben a vámhatóságok valós időben kommunikálnak egymással, és amelyben a valamely tagállam által hozott határozat minden más tagállamban alkalmazásra kerül. Ez a jogi keret tehát harmonizált végrehajtást igényel. A Vámkódex maga is előírja, hogy a tagállamok rendelkezzenek hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciókról. |
| --- | --- |

(4)

A Vámkódex azzal a céllal jött létre, hogy olyan, több tagállamra kiterjedő elektronikus környezetet teremtsen, amelyben a vámhatóságok valós időben kommunikálnak egymással, és amelyben a valamely tagállam által hozott határozat minden más tagállamban alkalmazásra kerül. Ez a jogi keret tehát harmonizált végrehajtást igényel. A Vámkódex maga is előírja, hogy a tagállamok rendelkezzenek hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciókról.

| (5) | Az uniós vámjogszabályok végrehajtásának ezen irányelvben előírt jogi kerete összhangban áll az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó hatályos jogszabályokkal, és különösen az (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4). Az ezen irányelvvel létrehozott keret hatálya alá tartozó vámjogszabálysértések magukban foglalják azokat a vámjogszabálysértéseket, amelyek hatással vannak az említett pénzügyi érdekekre, ugyanakkor nem tartoznak az azokat büntetőjogi eszközökkel védő jogszabályok hatálya alá, valamint azokat a vámjogszabálysértéseket, amelyek nem egyáltalán nem érintik az Unió pénzügyi érdekeit. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós vámjogszabályok végrehajtásának ezen irányelvben előírt jogi kerete összhangban áll az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó hatályos jogszabályokkal, és különösen az (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4). Az ezen irányelvvel létrehozott keret hatálya alá tartozó vámjogszabálysértések magukban foglalják azokat a vámjogszabálysértéseket, amelyek hatással vannak az említett pénzügyi érdekekre, ugyanakkor nem tartoznak az azokat büntetőjogi eszközökkel védő jogszabályok hatálya alá, valamint azokat a vámjogszabálysértéseket, amelyek nem egyáltalán nem érintik az Unió pénzügyi érdekeit.

| (6) | Meg

  Ebben az irányelvben meg
  kell állapítani az uniós vámjogszabályok megsértésének tekintendő és szankcionálandó magatartások listáját. Ebben a teljes mértékben a vámjogszabályokból eredő kötelezettségeken alapuló vámjogszabálysértéseket kell felsorolni, és közvetlen hivatkozást kell feltüntetni a Vámkódexre. Azt,

  Ez az irányelv kimondja,
  hogy a tagállamok

  tagállamoknak
  a vámjogszabályok említett megsértése tekintetében közigazgatási vagy

  nem
  büntetőjogi szankciót alkalmazzanak-e, ez az irányelv nem határozza meg

  kell alkalmazniuk. Lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy a tagállamok az uniós és a nemzeti joggal összhangban nem büntetőjogi szankciók helyett büntetőjogi szankciókat alkalmazhassanak, amennyiben a szóban forgó jogsértés természete és súlya ezt megköveteli, annak érdekében, hogy a kiszabott szankciók visszatartó erejűek, hatékonyak és arányosak legyenek
  . [Am. 5] |
| --- | --- |

(6)

Meg

  Ebben az irányelvben meg
  kell állapítani az uniós vámjogszabályok megsértésének tekintendő és szankcionálandó magatartások listáját. Ebben a teljes mértékben a vámjogszabályokból eredő kötelezettségeken alapuló vámjogszabálysértéseket kell felsorolni, és közvetlen hivatkozást kell feltüntetni a Vámkódexre. Azt,

  Ez az irányelv kimondja,
  hogy a tagállamok

  tagállamoknak
  a vámjogszabályok említett megsértése tekintetében közigazgatási vagy

  nem
  büntetőjogi szankciót alkalmazzanak-e, ez az irányelv nem határozza meg

  kell alkalmazniuk. Lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy a tagállamok az uniós és a nemzeti joggal összhangban nem büntetőjogi szankciók helyett büntetőjogi szankciókat alkalmazhassanak, amennyiben a szóban forgó jogsértés természete és súlya ezt megköveteli, annak érdekében, hogy a kiszabott szankciók visszatartó erejűek, hatékonyak és arányosak legyenek
  . [Am. 5]

| (7) | A magatartások első kategóriájában azokat az objektív felelősség hatálya alá tartozó vámjogszabálysértéseket kell felsorolni, amelyeknek nem feltétele a vétkesség egyetlen eleme sem, tekintve az érintett kötelezettségek objektív jellegét és azt, hogy a teljesítésükért felelős személyek nem hagyhatják figyelmen kívül létezésüket és kötelező jellegüket.
  [Am. 6] |
| --- | --- |

(7)

A magatartások első kategóriájában azokat az objektív felelősség hatálya alá tartozó vámjogszabálysértéseket kell felsorolni, amelyeknek nem feltétele a vétkesség egyetlen eleme sem, tekintve az érintett kötelezettségek objektív jellegét és azt, hogy a teljesítésükért felelős személyek nem hagyhatják figyelmen kívül létezésüket és kötelező jellegüket.
  [Am. 6]

| (8) | A magatartások második és harmadik kategóriájában a vámjogszabályok megsértésének gondatlanságból, illetve szándékosan elkövetett eseteit kell felsorolni, amelyeknél ezt a szubjektív elemet a felelősség keletkezéséhez meg kell állapítani.
  [Am. 7] |
| --- | --- |

(8)

A magatartások második és harmadik kategóriájában a vámjogszabályok megsértésének gondatlanságból, illetve szándékosan elkövetett eseteit kell felsorolni, amelyeknél ezt a szubjektív elemet a felelősség keletkezéséhez meg kell állapítani.
  [Am. 7]

| (9) | A vámjogszabályok megsértésének tekintendő a vámjogszabályok szándékosan elkövetett megsértésének minősülő magatartásra való felbujtás, vagy ahhoz nyújtott bűnsegély, valamint a bizonyos vámjogszabálysértésének szándékosan elkövetett kísérlete. |
| --- | --- |

(9)

A vámjogszabályok megsértésének tekintendő a vámjogszabályok szándékosan elkövetett megsértésének minősülő magatartásra való felbujtás, vagy ahhoz nyújtott bűnsegély, valamint a bizonyos vámjogszabálysértésének szándékosan elkövetett kísérlete.

| (10) | A jogbiztonság biztosítása érdekében elő kell írni, hogy ne minősülhessen a vámjogszabályok megsértésének a vámhatóságok
  Vámkódexben meghatározott
  hibájából eredő cselekmény, illetve mulasztás. [Am. 8] |
| --- | --- |

(10)

A jogbiztonság biztosítása érdekében elő kell írni, hogy ne minősülhessen a vámjogszabályok megsértésének a vámhatóságok
  Vámkódexben meghatározott
  hibájából eredő cselekmény, illetve mulasztás. [Am. 8]

| (11) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy amennyiben valamely vámjogszabály megsértését jogi személy javára követték el, ugyanazon vámjogszabály megsértése esetében jogi és természetes személyekre vonatkozóan egyaránt keletkezhessen felelősség. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy amennyiben valamely vámjogszabály megsértését jogi személy javára követték el, ugyanazon vámjogszabály megsértése esetében jogi és természetes személyekre vonatkozóan egyaránt keletkezhessen felelősség.

| (12) | A tagállamok nemzeti szankciórendszereinek közelítése érdekében létre kell hozni a szankciók skáláját, amely a vámjogszabálysértések különböző kategóriáit és súlyát

  súlyosságát
  tükrözi. A hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy illetékes hatóságaik az alkalmazandó szankciók típusának és szintjének meghatározásakor meghatározott súlyosbító és enyhítő körülményeket vegyenek figyelembe. [Am. 9] |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok nemzeti szankciórendszereinek közelítése érdekében létre kell hozni a szankciók skáláját, amely a vámjogszabálysértések különböző kategóriáit és súlyát

  súlyosságát
  tükrözi. A hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy illetékes hatóságaik az alkalmazandó szankciók típusának és szintjének meghatározásakor meghatározott súlyosbító és enyhítő körülményeket vegyenek figyelembe. [Am. 9]

| (12a) | A vámhatóságok csak abban az esetben szabhatják ki a szankciókat az áruk értéke alapján, ha a súlyos jogsértések nem az elkerült vámhoz, hanem az adott áru értékéhez kapcsolódnak, például a szellemi tulajdonjogok megsértése vagy a tiltott vagy korlátozás alá eső árukkal kapcsolatos jogsértések esetén. [Am. 10] |
| --- | --- |

(12a)

A vámhatóságok csak abban az esetben szabhatják ki a szankciókat az áruk értéke alapján, ha a súlyos jogsértések nem az elkerült vámhoz, hanem az adott áru értékéhez kapcsolódnak, például a szellemi tulajdonjogok megsértése vagy a tiltott vagy korlátozás alá eső árukkal kapcsolatos jogsértések esetén. [Am. 10]

| (13) | A vámjogszabályok megsértésére vonatkozó eljárások elévülési idejét négy évben kell megállapítani a vámjogszabály megsértése elkövetésének, vagy folytatólagos vagy ismételt jogsértés esetében a jogsértést képező magatartás megszűnésének napjától kezdve. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vámjogszabályok megsértését illető

  ugyanazon megsértésével kapcsolatos
  nyomozásokhoz vagy jogi eljárásokhoz kapcsolódó cselekmények
  vagy a jogsértésért felelős személy cselekménye
  az elévülési időt megszakítsák. A

  Lehetővé kell tenni a
  tagállamok meghatározhatják, mely esetekben van szükség

  számára, hogy meghatározzák azokat az eseteket, amikor
  az említett elévülési idő nyugvására

  nyugszik
  . Nyolc év elteltével ki kell zárni az eljárás megindításának vagy továbbfolytatásának lehetőségét,

  – az elévülési idő megszakadásától függetlenül – az eljárás elévül,
  a szankciók végrehajtásának elévülési idejét pedig három évben kell megállapítani. [Am. 11] |
| --- | --- |

(13)

A vámjogszabályok megsértésére vonatkozó eljárások elévülési idejét négy évben kell megállapítani a vámjogszabály megsértése elkövetésének, vagy folytatólagos vagy ismételt jogsértés esetében a jogsértést képező magatartás megszűnésének napjától kezdve. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vámjogszabályok megsértését illető

  ugyanazon megsértésével kapcsolatos
  nyomozásokhoz vagy jogi eljárásokhoz kapcsolódó cselekmények
  vagy a jogsértésért felelős személy cselekménye
  az elévülési időt megszakítsák. A

  Lehetővé kell tenni a
  tagállamok meghatározhatják, mely esetekben van szükség

  számára, hogy meghatározzák azokat az eseteket, amikor
  az említett elévülési idő nyugvására

  nyugszik
  . Nyolc év elteltével ki kell zárni az eljárás megindításának vagy továbbfolytatásának lehetőségét,

  – az elévülési idő megszakadásától függetlenül – az eljárás elévül,
  a szankciók végrehajtásának elévülési idejét pedig három évben kell megállapítani. [Am. 11]

| (14) | Amennyiben ugyanazon személy ellen ugyanazon tényállás tekintetében büntetőeljárás indult, rendelkezni kell a vámjogszabályok megsértése miatt indított közigazgatási eljárás felfüggesztéséről. A közigazgatási eljárás folytatását a büntetőeljárás lezárása után kizárólag a ne bis in idem elv szigorú betartásával szabad lehetővé tenni
  , ami azt jelenti, hogy ugyanaz a cselekmény nem büntethető kétszer. [Am. 12] |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben ugyanazon személy ellen ugyanazon tényállás tekintetében büntetőeljárás indult, rendelkezni kell a vámjogszabályok megsértése miatt indított közigazgatási eljárás felfüggesztéséről. A közigazgatási eljárás folytatását a büntetőeljárás lezárása után kizárólag a ne bis in idem elv szigorú betartásával szabad lehetővé tenni
  , ami azt jelenti, hogy ugyanaz a cselekmény nem büntethető kétszer. [Am. 12]

| (15) | A pozitív joghatósági összeütközés elkerülése érdekében szabályokat kell előírni annak meghatározására, hogy a joghatósággal rendelkező tagállamok közül melyik vizsgálja meg az ügyet. |
| --- | --- |

(15)

A pozitív joghatósági összeütközés elkerülése érdekében szabályokat kell előírni annak meghatározására, hogy a joghatósággal rendelkező tagállamok közül melyik vizsgálja meg az ügyet.

| (15a) | Ezen irányelv általános célja az uniós vámjogszabályok hatékony végrehajtásának biztosítása. Az ezen irányelv által biztosított jogi keret azonban nem teszi lehetővé a végrehajtás, ezen belül a felügyelet, az ellenőrzés és a nyomozás integrált megközelítését. A Bizottságnak ezért annak felmérése érdekében, hogy van-e szükség további jogalkotásra, jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezekről a szempontokról, többek között a közös kockázatkezelési keret végrehajtásáról. [Am. 13] |
| --- | --- |

(15a)

Ezen irányelv általános célja az uniós vámjogszabályok hatékony végrehajtásának biztosítása. Az ezen irányelv által biztosított jogi keret azonban nem teszi lehetővé a végrehajtás, ezen belül a felügyelet, az ellenőrzés és a nyomozás integrált megközelítését. A Bizottságnak ezért annak felmérése érdekében, hogy van-e szükség további jogalkotásra, jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezekről a szempontokról, többek között a közös kockázatkezelési keret végrehajtásáról. [Am. 13]

| (16) | Ebben az irányelvben rendelkezni kell a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködésről a vámjogszabályok megsértése elleni hatékony fellépés érdekében. |
| --- | --- |

(16)

Ebben az irányelvben rendelkezni kell a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködésről a vámjogszabályok megsértése elleni hatékony fellépés érdekében.

| (17) | A vámjogszabálysértések kivizsgálásának megkönnyítése érdekében meg kell engedni, hogy az illetékes hatóságok ideiglenesen lefoglaljanak bármely árut, fuvareszközt vagy más, a jogsértésben használt eszközt. |
| --- | --- |

(17)

A vámjogszabálysértések kivizsgálásának megkönnyítése érdekében meg kell engedni, hogy az illetékes hatóságok ideiglenesen lefoglaljanak bármely árut, fuvareszközt vagy más, a jogsértésben használt eszközt.

| (18) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (5) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó az ilyen dokumentum(ok) megküldését indokoltnak tekinti. |
| --- | --- |

(18)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (5) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó az ilyen dokumentum(ok) megküldését indokoltnak tekinti.

| (18a) | Ezen irányelv célja a vámügyi együttműködés megerősítése a vámjogi szankciókat tartalmazó nemzeti jogszabályok közelítése révén. Mivel a tagállamok jogi hagyományai jelenleg igen különbözőek, teljes körű harmonizáció e területen nem lehetséges. [Am. 14] |
| --- | --- |

(18a)

Ezen irányelv célja a vámügyi együttműködés megerősítése a vámjogi szankciókat tartalmazó nemzeti jogszabályok közelítése révén. Mivel a tagállamok jogi hagyományai jelenleg igen különbözőek, teljes körű harmonizáció e területen nem lehetséges. [Am. 14]

| (19) | Mivel ezen irányelv célja valamennyi tagállam által alkalmazandó, a vámjogszabályok megsértésének eseteit felsoroló közös lista megállapítása, valamint a teljes körűen harmonizált vámunió területén a tagállamok által kiszabandó hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciók alapjának létrehozása, e célkitűzéseket a tagállamok különböző jogi hagyományaik alapján nem tudják kielégítően megvalósítani, és így az intézkedés léptéke és hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban az Unió intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(19)

Mivel ezen irányelv célja valamennyi tagállam által alkalmazandó, a vámjogszabályok megsértésének eseteit felsoroló közös lista megállapítása, valamint a teljes körűen harmonizált vámunió területén a tagállamok által kiszabandó hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciók alapjának létrehozása, e célkitűzéseket a tagállamok különböző jogi hagyományaik alapján nem tudják kielégítően megvalósítani, és így az intézkedés léptéke és hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban az Unió intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az

  Ezen
  irányelv létrehozza

  célja a belső piac megfelelő működésének elősegítése, valamint
  az uniós vámjogszabályok megsértésére vonatkozó keretet

  keret meghatározása,

  és szankciókat ír elő

  továbbá nem büntetőjogi szankciók kiszabása
  az említett jogsértésekre vonatkozóan
  a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek közelítése révén
  . [Am. 15]

(2)   Ez az irányelv a 952/2013/EU rendeletben (a továbbiakban: a Vámkódex) előírt kötelezettségek és a Vámkódex 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott uniós vámjogszabályok egyéb részeiben előírt azonos kötelezettségek megsértésére alkalmazandó.

(2a)
     
  Ezen irányelv a tagállamok azon kötelezettségeit fedi le, amelyek az Európai Unió kereskedelmi partnereivel, a Kereskedelmi Világszervezettel (a továbbiakban: WTO) és a Vámigazgatások Világszervezetével szemben állnak fenn, a kereskedelem elősegítése és a biztonság garantálása mellett a homogén és hatékony belső piac megteremtése céljából. [Am. 16]

2. cikk

Vámjogszabálysértések és szankciók

  Általános elvek

(1)
     A tagállamok meghatározzák a 3–6.

  3. és a 6.
  cikkben felsorolt vámjogszabálysértésekre alkalmazandó szankciók szabályait,
  melyeknek szigorúan meg kell felelniük a ne bis in idem elvnek
  .

A tagállamok biztosítják, hogy a 3. és a 6. cikkben meghatározott cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek, amennyiben azokat gondatlanságból vagy szándékosan követik el.

A tagállamok a nemzeti és az uniós joggal összhangban nem büntetőjogi szankciók helyett büntetőjogi szankciókat alkalmazhatnak, amennyiben a szóban forgó jogsértés természete és súlya ezt megköveteli ahhoz, hogy a kiszabott szankciók visszatartó erejűek, hatékonyak és arányosak legyenek.

(2)
     
  Ezen irányelv alkalmazásában:

| a) | a vámhatóságoknak meg kell állapítaniuk, hogy a jogsértést gondatlanságból követték-e el, ami azt jelenti, hogy a felelős személy a jogsértést eredményező körülmények kialakulásának elkerülése érdekében nem tanúsított észszerű gondosságot a saját tevékenysége feletti ellenőrzés tekintetében, vagy a személy által megtett lépések láthatólag nem elégségesek, amennyiben a körülmények kialakulásának kockázata észszerűen előre látható volt; |
| --- | --- |

a)

a vámhatóságoknak meg kell állapítaniuk, hogy a jogsértést gondatlanságból követték-e el, ami azt jelenti, hogy a felelős személy a jogsértést eredményező körülmények kialakulásának elkerülése érdekében nem tanúsított észszerű gondosságot a saját tevékenysége feletti ellenőrzés tekintetében, vagy a személy által megtett lépések láthatólag nem elégségesek, amennyiben a körülmények kialakulásának kockázata észszerűen előre látható volt;

| b) | a vámhatóságoknak meg kell állapítaniuk, hogy a jogsértést szándékosan követték-e el, ami azt jelenti, hogy a felelős személy annak tudatában járt el vagy mulasztotta el a cselekvést, hogy jogsértésnek minősülő cselekményt vagy mulasztást követ el, vagy szándékolt és tudatos céljában állt a vámjogszabályok megsértése; |
| --- | --- |

b)

a vámhatóságoknak meg kell állapítaniuk, hogy a jogsértést szándékosan követték-e el, ami azt jelenti, hogy a felelős személy annak tudatában járt el vagy mulasztotta el a cselekvést, hogy jogsértésnek minősülő cselekményt vagy mulasztást követ el, vagy szándékolt és tudatos céljában állt a vámjogszabályok megsértése;

| c) | elírások vagy ilyen jellegű hibák nem minősülnek a vámjogszabályok megsértésének, kivéve, ha a körülmények összességéből nyilvánvaló, hogy azokat szándékosan vagy gondatlanság következtében követték el. [Am. 17] |
| --- | --- |

c)

elírások vagy ilyen jellegű hibák nem minősülnek a vámjogszabályok megsértésének, kivéve, ha a körülmények összességéből nyilvánvaló, hogy azokat szándékosan vagy gondatlanság következtében követték el. [Am. 17]

2a. cikk (új)

A kereskedelmi eljárások egyszerűsítése

A kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-egyezmény keretében vállalt uniós kötelezettségek betartása érdekében a tagállamok közös munkával minden tagállamra kiterjedő együttműködési rendszert hoznak létre. E rendszer célja a vámjogi szankciók fő teljesítménymutatóinak koordinálása (jogorvoslati kérelmek számának, visszaesők arányának elemzése, stb.); a bevált gyakorlatok terjesztése a vámhatóságok között (ellenőrzések és szankciók hatékonysága, igazgatási költségek csökkentése, stb.); a gazdasági szereplők tapasztalatainak továbbítása és kapcsolatteremtés közöttük; annak nyomon követése, hogy a vámhatóságok hogyan végzik tevékenységüket; valamint statisztika készítése a harmadik országbeli vállalkozások által elkövetett jogsértésekről. Az együttműködési rendszeren belül az összes tagállam késedelem nélkül tájékoztatást kap a vámjogszabálysértések ügyében folytatott vizsgálatokról és a megállapított jogsértésekről a kereskedelem elősegítése, az illegális áruk belső piacra kerülésének megakadályozása és az ellenőrzés hatékonyságának javítása érdekében. [Am. 18]

3. cikk

Az objektív felelősség körébe tartozó vámjogszabálysértések

A tagállamok biztosítják, hogy a következő cselekmények vagy mulasztások vétkességtől függetlenül a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek:

| a) | ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint az árunyilatkozatban, értesítésben vagy kérelemben megadott információ pontosságát és teljességét; |
| --- | --- |

a)

ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint az árunyilatkozatban, értesítésben vagy kérelemben megadott információ pontosságát és teljességét;

| b) | ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint az alátámasztó okmányok hitelességét, pontosságát és érvényességét; |
| --- | --- |

b)

ha a vámáru-nyilatkozatot, az átmeneti megőrzési árunyilatkozatot, a belépési gyűjtő árunyilatkozatot, a kilépési gyűjtő árunyilatkozatot, az újrakiviteli árunyilatkozatot vagy az újrakiviteli értesítést benyújtó személy nem biztosítja a Vámkódex 15. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint az alátámasztó okmányok hitelességét, pontosságát és érvényességét;

| c) | ha a személy nem nyújt be belépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 127. cikke szerint, tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló értesítést a Vámkódex 133. cikke szerint, átmeneti megőrzési árunyilatkozatot a Vámkódex 145. cikke szerint, vámáru-nyilatkozatot a Vámkódex 158. cikke szerint, vámszabad területen végzett tevékenységekről szóló értesítést a Vámkódex 244. cikkének (2) bekezdése szerint, indulás előtti árunyilatkozatot a Vámkódex 263. cikke szerint, újrakiviteli árunyilatkozatot a Vámkódex 270. cikke szerint, kilépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 271. cikke szerint vagy újrakiviteli értesítést a Vámkódex 274. cikke szerint; |
| --- | --- |

c)

ha a személy nem nyújt be belépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 127. cikke szerint, tengerjáró hajó vagy légi jármű érkezéséről szóló értesítést a Vámkódex 133. cikke szerint, átmeneti megőrzési árunyilatkozatot a Vámkódex 145. cikke szerint, vámáru-nyilatkozatot a Vámkódex 158. cikke szerint, vámszabad területen végzett tevékenységekről szóló értesítést a Vámkódex 244. cikkének (2) bekezdése szerint, indulás előtti árunyilatkozatot a Vámkódex 263. cikke szerint, újrakiviteli árunyilatkozatot a Vámkódex 270. cikke szerint, kilépési gyűjtő árunyilatkozatot a Vámkódex 271. cikke szerint vagy újrakiviteli értesítést a Vámkódex 274. cikke szerint;

| d) | ha a gazdasági szereplő nem őrzi meg a Vámkódex 51. cikke szerint a vámalakiságok elvégzéséhez kapcsolódó okmányokat és információkat a vámjogszabályok által előírt ideig, hozzáférhető bármely módon; |
| --- | --- |

d)

ha a gazdasági szereplő nem őrzi meg a Vámkódex 51. cikke szerint a vámalakiságok elvégzéséhez kapcsolódó okmányokat és információkat a vámjogszabályok által előírt ideig, hozzáférhető bármely módon;

| e) | ha az Unió vámterületére beszállított árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése első és második albekezdésének megsértésével a vámhatóságok engedélye nélkül a vámfelügyelet alól kivonják; |
| --- | --- |

e)

ha az Unió vámterületére beszállított árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése első és második albekezdésének megsértésével a vámhatóságok engedélye nélkül a vámfelügyelet alól kivonják;

| f) | ha az árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése negyedik albekezdésének, valamint 158. cikke (3) bekezdésének és 242. cikkének megsértésével a vámfelügyelet alól kivonják; |
| --- | --- |

f)

ha az árut a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdése negyedik albekezdésének, valamint 158. cikke (3) bekezdésének és 242. cikkének megsértésével a vámfelügyelet alól kivonják;

| g) | ha az a személy, aki az Unió vámterületére árut szállít be, a Vámkódex 135. cikkének (1) bekezdése szerint nem tesz eleget az áru megfelelő helyre történő szállítására vonatkozó kötelezettségének, vagy a Vámkódex 137. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint nem tájékoztatja
  haladéktalanul
  a vámhatóságot, ha a kötelezettségek nem teljesíthetők,
  valamint nem tájékoztatja arról a helyről, ahol az áru van; |
| --- | --- |

g)

ha az a személy, aki az Unió vámterületére árut szállít be, a Vámkódex 135. cikkének (1) bekezdése szerint nem tesz eleget az áru megfelelő helyre történő szállítására vonatkozó kötelezettségének, vagy a Vámkódex 137. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint nem tájékoztatja
  haladéktalanul
  a vámhatóságot, ha a kötelezettségek nem teljesíthetők,
  valamint nem tájékoztatja arról a helyről, ahol az áru van;

| h) | ha az a személy, aki vámszabad területre szállít be árut – amennyiben a vámszabad terület érintkezik valamely tagállam és egy harmadik ország közötti szárazföldi határral –, a Vámkódex 135. cikkének (2) bekezdése szerint nem közvetlenül, az Unió vámterületének más részén történő keresztülhaladás nélkül szállítja be erre a vámszabad területre az árut; |
| --- | --- |

h)

ha az a személy, aki vámszabad területre szállít be árut – amennyiben a vámszabad terület érintkezik valamely tagállam és egy harmadik ország közötti szárazföldi határral –, a Vámkódex 135. cikkének (2) bekezdése szerint nem közvetlenül, az Unió vámterületének más részén történő keresztülhaladás nélkül szállítja be erre a vámszabad területre az árut;

| i) | ha a nyilatkozattevő átmeneti megőrzés vagy vámeljárás esetében nem nyújtja be a Vámkódex 145. cikkének (2) bekezdése és 163. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóságokhoz az okmányokat, amikor az uniós jog azt előírja, vagy amikor a vámellenőrzéshez az szükséges; |
| --- | --- |

i)

ha a nyilatkozattevő átmeneti megőrzés vagy vámeljárás esetében nem nyújtja be a Vámkódex 145. cikkének (2) bekezdése és 163. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóságokhoz az okmányokat, amikor az uniós jog azt előírja, vagy amikor a vámellenőrzéshez az szükséges;

| j) | ha az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós áruért

  áru átmeneti megőrzéséért
  felelős gazdasági szereplő

  nyilatkozattevő vagy az árukat a vámhatóságok által kijelölt vagy engedélyezett helytől eltérő helyen őrző személy
  az árut a Vámkódex 149. cikke szerint a határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki; |
| --- | --- |

j)

ha az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós áruért

  áru átmeneti megőrzéséért
  felelős gazdasági szereplő

  nyilatkozattevő vagy az árukat a vámhatóságok által kijelölt vagy engedélyezett helytől eltérő helyen őrző személy
  az árut a Vámkódex 149. cikke szerint a határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki;

| k) | ha vámeljárás esetében a szóban forgó vámeljárásra irányadó rendelkezések alkalmazásához szükséges alátámasztó okmányok a Vámkódex 163. cikkének (1) bekezdése és 167. cikkének (1) bekezdése szerint a vámáru-nyilatkozat vagy a kiegészítő árunyilatkozat benyújtásának időpontjában nem állnak a nyilatkozattevő birtokában és nem állnak a vámhatóságok rendelkezésére; |
| --- | --- |

k)

ha vámeljárás esetében a szóban forgó vámeljárásra irányadó rendelkezések alkalmazásához szükséges alátámasztó okmányok a Vámkódex 163. cikkének (1) bekezdése és 167. cikkének (1) bekezdése szerint a vámáru-nyilatkozat vagy a kiegészítő árunyilatkozat benyújtásának időpontjában nem állnak a nyilatkozattevő birtokában és nem állnak a vámhatóságok rendelkezésére;

| l) | ha a vámeljárás nyilatkozattevője a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat vagy a Vámkódex 182. cikke szerinti, a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzés esetében nem nyújt be a Vámkódex 167. cikkének (1) bekezdése szerint a megadott határidőn belül kiegészítő árunyilatkozatot az illetékes vámhivatalhoz; |
| --- | --- |

l)

ha a vámeljárás nyilatkozattevője a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat vagy a Vámkódex 182. cikke szerinti, a nyilatkozattevő nyilvántartásába való bejegyzés esetében nem nyújt be a Vámkódex 167. cikkének (1) bekezdése szerint a megadott határidőn belül kiegészítő árunyilatkozatot az illetékes vámhivatalhoz;

| m) | ha a vámhatóság által az árura, a csomagolásra vagy a szállítóeszközökre felhelyezett azonosítási eszközöket a Vámkódex 192. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóság előzetes engedélye nélkül eltávolítják vagy megsemmisítik; |
| --- | --- |

m)

ha a vámhatóság által az árura, a csomagolásra vagy a szállítóeszközökre felhelyezett azonosítási eszközöket a Vámkódex 192. cikkének (2) bekezdése szerint a vámhatóság előzetes engedélye nélkül eltávolítják vagy megsemmisítik;

| n) | ha az aktív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 257. cikke szerint nem zárja le a vámeljárást a meghatározott határidőn belül; |
| --- | --- |

n)

ha az aktív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 257. cikke szerint nem zárja le a vámeljárást a meghatározott határidőn belül;

| o) | ha a passzív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 262. cikke szerint nem viszi ki a hibás árut a határidőn belül; |
| --- | --- |

o)

ha a passzív feldolgozási eljárás jogosultja a Vámkódex 262. cikke szerint nem viszi ki a hibás árut a határidőn belül;

| p) | ha vámszabad területen a Vámkódex 244. cikkének (1) bekezdése szerint a vámhatóságok
  előzetes
  jóváhagyása nélkül épületet építenek; |
| --- | --- |

p)

ha vámszabad területen a Vámkódex 244. cikkének (1) bekezdése szerint a vámhatóságok
  előzetes
  jóváhagyása nélkül épületet építenek;

| q) | ha a fizetésre kötelezett személy a Vámkódex 108. cikke szerint nem fizeti meg az előírt időtartamon belül a behozatali vagy kiviteli vámot. |
| --- | --- |

q)

ha a fizetésre kötelezett személy a Vámkódex 108. cikke szerint nem fizeti meg az előírt időtartamon belül a behozatali vagy kiviteli vámot.

| qa) | ha a gazdasági szereplő a vámhatóságok kérésére nem bocsátja megfelelő formában és észszerű időn belül rendelkezésre a szükséges dokumentumokat és információkat, és nem ad meg minden szükséges segítséget a vámalakiságok vagy vámellenőrzések végrehajtásához a Vámkódex 15. cikkének (1) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

qa)

ha a gazdasági szereplő a vámhatóságok kérésére nem bocsátja megfelelő formában és észszerű időn belül rendelkezésre a szükséges dokumentumokat és információkat, és nem ad meg minden szükséges segítséget a vámalakiságok vagy vámellenőrzések végrehajtásához a Vámkódex 15. cikkének (1) bekezdése szerint;

| qb) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja nem teljesíti e határozatból eredő kötelezettségeit a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

qb)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja nem teljesíti e határozatból eredő kötelezettségeit a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint;

| qc) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolja a határozat fenntartását vagy tartalmát, a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

qc)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolja a határozat fenntartását vagy tartalmát, a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint;

| qd) | ha az uniós árutovábbítási eljárás jogosultja nem állítja vám elé a sértetlen árut a rendeltetési vámhivatalnál az előírt határidőn belül a Vámkódex 233. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint; |
| --- | --- |

qd)

ha az uniós árutovábbítási eljárás jogosultja nem állítja vám elé a sértetlen árut a rendeltetési vámhivatalnál az előírt határidőn belül a Vámkódex 233. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint;

| qe) | ha az árut a vámhatóságnak a Vámkódex 140. cikke szerinti engedélye nélkül, vagy nem a vámhatóság által kijelölt vagy jóváhagyott helyeken kirakják vagy átrakják az azt fuvarozó szállítóeszközről; |
| --- | --- |

qe)

ha az árut a vámhatóságnak a Vámkódex 140. cikke szerinti engedélye nélkül, vagy nem a vámhatóság által kijelölt vagy jóváhagyott helyeken kirakják vagy átrakják az azt fuvarozó szállítóeszközről;

| qf) | ha az árut a vámhatóságnak a Vámkódex 147. és a 148. cikk szerinti engedélye nélkül átmeneti megőrzési létesítményben vagy vámraktárban tárolják; |
| --- | --- |

qf)

ha az árut a vámhatóságnak a Vámkódex 147. és a 148. cikk szerinti engedélye nélkül átmeneti megőrzési létesítményben vagy vámraktárban tárolják;

| qg) | ha az engedélyes vagy a vámeljárás jogosultja nem tesz eleget a vámraktározási eljárás alatt álló árunak a Vámkódex 242. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti tárolásából eredő kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

qg)

ha az engedélyes vagy a vámeljárás jogosultja nem tesz eleget a vámraktározási eljárás alatt álló árunak a Vámkódex 242. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti tárolásából eredő kötelezettségeknek;

| qh) | ha a vámhatóságok által a Vámkódex 15. vagy 163. cikke szerint megkövetelt esetekben hamis információkat vagy okmányokat bocsátanak a vámhatóságok rendelkezésére; |
| --- | --- |

qh)

ha a vámhatóságok által a Vámkódex 15. vagy 163. cikke szerint megkövetelt esetekben hamis információkat vagy okmányokat bocsátanak a vámhatóságok rendelkezésére;

| qi) | ha a gazdasági szereplő a vámhatóságoktól a következőkre vonatkozó engedélyt helytelen vagy hiányos információk vagy valótlan, helytelen vagy érvénytelen dokumentumok révén kívánja megszerezni:










  i. | a Vámkódex 38. cikke szerinti engedélyezett gazdálkodói jogállás, |
| --- | --- | --- |

qi)

ha a gazdasági szereplő a vámhatóságoktól a következőkre vonatkozó engedélyt helytelen vagy hiányos információk vagy valótlan, helytelen vagy érvénytelen dokumentumok révén kívánja megszerezni:

i.

a Vámkódex 38. cikke szerinti engedélyezett gazdálkodói jogállás,

| ii. | a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat igénybevétele, |
| --- | --- |

ii.

a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat igénybevétele,

| iii. | a Vámkódex 177., 179., 182. vagy 185. cikke szerinti egyéb vámügyi egyszerűsítések igénybevétele, vagy |
| --- | --- |

iii.

a Vámkódex 177., 179., 182. vagy 185. cikke szerinti egyéb vámügyi egyszerűsítések igénybevétele, vagy

| iv. | a Vámkódex 211. cikke szerint az áru különös eljárások alá vonása; |
| --- | --- |

iv.

a Vámkódex 211. cikke szerint az áru különös eljárások alá vonása;

| qj) | ha az árut anélkül léptetik be az Unió vámterületére vagy léptetik ki onnan, hogy a Vámkódex 139., 245. cikke vagy 267. cikkének (2) bekezdése szerint vám elé állítanák; |
| --- | --- |

qj)

ha az árut anélkül léptetik be az Unió vámterületére vagy léptetik ki onnan, hogy a Vámkódex 139., 245. cikke vagy 267. cikkének (2) bekezdése szerint vám elé állítanák;

| qk) | ha az árut a vámraktárban a vámhatóságnak a Vámkódex 241. cikke szerinti engedélye nélkül feldolgozzák; |
| --- | --- |

qk)

ha az árut a vámraktárban a vámhatóságnak a Vámkódex 241. cikke szerinti engedélye nélkül feldolgozzák;

| ql) | ha a vámjogszabályok megsértésének az e cikk qd) és qj) pontjában meghatározott esetei egyikével érintett árut megszereznek vagy birtokolnak. [Am. 19] |
| --- | --- |

ql)

ha a vámjogszabályok megsértésének az e cikk qd) és qj) pontjában meghatározott esetei egyikével érintett árut megszereznek vagy birtokolnak. [Am. 19]

4. cikk

Gondatlanságból elkövetett vámjogszabálysértések

A tagállamok biztosítják, hogy a következő gondatlanságból elkövetett cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek:

| a) | ha az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós áruért felelős gazdasági szereplő az árut a Vámkódex 149. cikke szerint a határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki; |
| --- | --- |

a)

ha az átmeneti megőrzésben lévő nem uniós áruért felelős gazdasági szereplő az árut a Vámkódex 149. cikke szerint a határidőn belül nem vonja vámeljárás alá, vagy nem viszi újra ki;

| b) | ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 15. cikkének (1) bekezdése szerint nem adja meg a vámhatóságoknak a vámalakiságok vagy vámellenőrzések végrehajtásához szükséges segítséget; |
| --- | --- |

b)

ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 15. cikkének (1) bekezdése szerint nem adja meg a vámhatóságoknak a vámalakiságok vagy vámellenőrzések végrehajtásához szükséges segítséget;

| c) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint nem teljesíti a határozatból eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

c)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint nem teljesíti a határozatból eredő kötelezettségeit;

| d) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolhatja a határozat fenntartását vagy tartalmát; |
| --- | --- |

d)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolhatja a határozat fenntartását vagy tartalmát;

| e) | ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 139. cikke szerint nem állítja vám elé az Unió vámterületére beszállított árut; |
| --- | --- |

e)

ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 139. cikke szerint nem állítja vám elé az Unió vámterületére beszállított árut;

| f) | ha az uniós árutovábbítási eljárás jogosultja a Vámkódex 233. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint nem állítja vám elé a sértetlen árut a rendeltetési vámhivatalnál az előírt határidőn belül; |
| --- | --- |

f)

ha az uniós árutovábbítási eljárás jogosultja a Vámkódex 233. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint nem állítja vám elé a sértetlen árut a rendeltetési vámhivatalnál az előírt határidőn belül;

| g) | ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 245. cikke szerint nem állítja vám elé a vámszabad területre szállított árut; |
| --- | --- |

g)

ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 245. cikke szerint nem állítja vám elé a vámszabad területre szállított árut;

| h) | ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 267. cikkének (2) bekezdése szerint nem állítja vám elé az Unió vámterületéről való kiszállításra szánt árut; |
| --- | --- |

h)

ha a gazdasági szereplő a Vámkódex 267. cikkének (2) bekezdése szerint nem állítja vám elé az Unió vámterületéről való kiszállításra szánt árut;

| i) | ha az árut a Vámkódex 140. cikke szerint a vámhatóság engedélye nélkül, vagy nem a vámhatóság által kijelölt vagy jóváhagyott helyeken kirakják vagy átrakják az azt fuvarozó szállítóeszközről; |
| --- | --- |

i)

ha az árut a Vámkódex 140. cikke szerint a vámhatóság engedélye nélkül, vagy nem a vámhatóság által kijelölt vagy jóváhagyott helyeken kirakják vagy átrakják az azt fuvarozó szállítóeszközről;

| j) | ha az árut a 147. és a 148. cikk szerint a vámhatóság előzetes engedélye nélkül átmeneti megőrzési létesítményben vagy vámraktárban tárolják; |
| --- | --- |

j)

ha az árut a 147. és a 148. cikk szerint a vámhatóság előzetes engedélye nélkül átmeneti megőrzési létesítményben vagy vámraktárban tárolják;

| k) | ha az engedélyes vagy a vámeljárás jogosultja a Vámkódex 242. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerint nem tesz eleget a vámraktározási eljárás alatt álló áru tárolásából eredő kötelezettségeknek. [Am. 20] |
| --- | --- |

k)

ha az engedélyes vagy a vámeljárás jogosultja a Vámkódex 242. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerint nem tesz eleget a vámraktározási eljárás alatt álló áru tárolásából eredő kötelezettségeknek. [Am. 20]

5. cikk

Szándékosan elkövetett vámjogszabálysértések

A tagállamok biztosítják, hogy a következő szándékosan elkövetett cselekmények vagy mulasztások a vámjogszabályok megsértésének minősüljenek:

| a) | ha a vámhatóságok által a Vámkódex 15. vagy 163. cikke szerint megkövetelt esetekben hamis információkat vagy okmányokat bocsátanak a vámhatóságok rendelkezésére; |
| --- | --- |

a)

ha a vámhatóságok által a Vámkódex 15. vagy 163. cikke szerint megkövetelt esetekben hamis információkat vagy okmányokat bocsátanak a vámhatóságok rendelkezésére;

| b) | ha a gazdasági szereplő a vámhatóságoktól a következőkre vonatkozó engedélyt valótlan nyilatkozatok révén vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg:








  i. | a Vámkódex 38. cikke szerinti engedélyezett gazdálkodói jogállás, |
| --- | --- | --- |

b)

ha a gazdasági szereplő a vámhatóságoktól a következőkre vonatkozó engedélyt valótlan nyilatkozatok révén vagy más szabálytalan eszköz igénybevételével szerezte meg:

i.

a Vámkódex 38. cikke szerinti engedélyezett gazdálkodói jogállás,

| ii. | a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat igénybevétele, |
| --- | --- |

ii.

a Vámkódex 166. cikke szerinti egyszerűsített árunyilatkozat igénybevétele,

| iii. | a Vámkódex 117., 179., 182. és 185. cikke szerinti egyéb vámügyi egyszerűsítések igénybevétele, |
| --- | --- |

iii.

a Vámkódex 117., 179., 182. és 185. cikke szerinti egyéb vámügyi egyszerűsítések igénybevétele,

| iv. | a Vámkódex 211. cikke szerint az áru különös eljárások alá vonása; |
| --- | --- |

iv.

a Vámkódex 211. cikke szerint az áru különös eljárások alá vonása;

| c) | ha az árut anélkül léptetik be az Unió vámterületére vagy léptetik ki onnan, hogy a Vámkódex 139., 245. cikke vagy 267. cikkének (2) bekezdése szerint vám elé állítanák; |
| --- | --- |

c)

ha az árut anélkül léptetik be az Unió vámterületére vagy léptetik ki onnan, hogy a Vámkódex 139., 245. cikke vagy 267. cikkének (2) bekezdése szerint vám elé állítanák;

| d) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint nem teljesíti a határozatból eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

d)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (1) bekezdése szerint nem teljesíti a határozatból eredő kötelezettségeit;

| e) | ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolhatja a határozat fenntartását vagy tartalmát; |
| --- | --- |

e)

ha a vámjogszabályok alkalmazásához kapcsolódó határozat jogosultja a Vámkódex 23. cikkének (2) bekezdése szerint nem értesíti haladéktalanul a vámhatóságot az említett vámhatóság által hozott határozat meghozatalát követően felmerült bármely olyan tényezőről, amely befolyásolhatja a határozat fenntartását vagy tartalmát;

| f) | ha az árut a Vámkódex 241. cikke szerint a vámraktárban a vámhatóság engedélye nélkül feldolgozzák; |
| --- | --- |

f)

ha az árut a Vámkódex 241. cikke szerint a vámraktárban a vámhatóság engedélye nélkül feldolgozzák;

| g) | ha a vámjogszabályok megsértésének a 4. cikk f) pontjában és e cikk c) pontjában meghatározott esetei egyikével érintett árut megszereznek vagy birtokolnak.
  [Am. 21] |
| --- | --- |

g)

ha a vámjogszabályok megsértésének a 4. cikk f) pontjában és e cikk c) pontjában meghatározott esetei egyikével érintett árut megszereznek vagy birtokolnak.
  [Am. 21]

6. cikk

Felbujtás, bűnsegély és kísérlet

(1)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy az 5. cikkben

  a 8b. cikk (2) bekezdésében
  említett cselekményre vagy mulasztásra való felbujtás vagy ezek bűnsegédlete a vámjogszabályok megsértésének minősüljön.

(2)   A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy az 5. cikk

  a 3. cikk

  b)

  qi) vagy

  c)

  qj) pontjában
  említett cselekmény vagy mulasztás elkövetésének kísérlete a vámjogszabályok megsértésének minősüljön. [Am. 22]

7. cikk

A vámhatóság hibája

A 3–6.

  3. és a 6.
  cikkben említett cselekmények vagy mulasztások
  a Vámkódex 119. cikkével összhangban
  nem minősülnek a vámjogszabályok megsértésének, ha a vámhatóságok hibájából következnek be
  . A vámhatóság felelős azért, ha az említett hibák kárt okoznak. [Am. 23]

8. cikk

A jogi személyek felelőssége

(1)   A tagállamok biztosítják a jogi személyek felelősségre vonását a 
  3. és a 6. cikkben említett
  vámjogszabálysértésekért, amennyiben azt a hasznukra bármely, a jogi személyen belül vezető beosztást betöltő személy követte el akár egyénileg, akár a jogi személy szervének részeként eljárva, a következők alapján:

| a) | a jogi személy képviseletének joga; |
| --- | --- |

a)

a jogi személy képviseletének joga;

| b) | a jogi személy nevében történő döntéshozatal joga; |
| --- | --- |

b)

a jogi személy nevében történő döntéshozatal joga;

| c) | a jogi személyen belüli ellenőrzés gyakorlásának joga. [Am. 24] |
| --- | --- |

c)

a jogi személyen belüli ellenőrzés gyakorlásának joga. [Am. 24]

(2)   A tagállamok biztosítják továbbá a jogi személyek felelősségre vonását, amennyiben az (1) bekezdésben említett személy felügyelete alatt álló valamely személy által az említett jogi személy javára elkövetett vámjogszabálysértést az (1) bekezdésben említett személy általi felügyelet vagy ellenőrzés hiánya tette lehetővé.

(3)   A jogi személy (1) és (2) bekezdés szerinti felelőssége nem érinti a vámjogszabályok megsértését elkövető természetes személyek felelősségét.

(3a)
     
  Ezen irányelv alkalmazásában „jogi személy”: az alkalmazandó jog alapján jogi személyiséggel rendelkező bármely jogalany, kivéve az államokat vagy egyéb, közhatalmi jogosítványokat gyakorló közjogi testületeket, valamint a közjogi nemzetközi szervezeteket. [Am. 26]

8a. cikk

Tényezők, amelyeket figyelembe kell venni annak értékelése során, hogy a jogsértés csekély súlyúnak minősül-e

(1)
     
  Annak megállapításakor, hogy a 3. cikkben említett jogsértés csekély súlyúnak minősül-e a tagállamok – az annak a megállapítására irányuló eljárás kezdetétől, hogy történt-e vámjogszabálysértés – biztosítják, hogy illetékes hatóságaik minden lényeges alkalmazandó körülményt figyelembe vegyenek, beleértve a következőket:

| a) | a jogsértést gondatlanság eredményeként követték el; |
| --- | --- |

a)

a jogsértést gondatlanság eredményeként követték el;

| b) | az érintett áru nem tartozik a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában és a 267. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

az érintett áru nem tartozik a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában és a 267. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá;

| c) | a jogsértés hatása csekély, vagy nincs hatása a fizetendő vámok összegére; |
| --- | --- |

c)

a jogsértés hatása csekély, vagy nincs hatása a fizetendő vámok összegére;

| d) | a jogsértésért felelős személy az eljárás során hatékonyan együttműködik az illetékes hatósággal; |
| --- | --- |

d)

a jogsértésért felelős személy az eljárás során hatékonyan együttműködik az illetékes hatósággal;

| e) | a jogsértésért felelős személy önkéntesen bejelenti a jogsértést, feltéve, hogy arra vonatkozóan a jogsértésért felelős személy tudomása szerint még nem folytattak le vizsgálati cselekmény; |
| --- | --- |

e)

a jogsértésért felelős személy önkéntesen bejelenti a jogsértést, feltéve, hogy arra vonatkozóan a jogsértésért felelős személy tudomása szerint még nem folytattak le vizsgálati cselekmény;

| f) | a jogsértésért felelős személy bizonyítani tudja, hogy jelentős erőfeszítést tesz az uniós vámjogszabályoknak való megfelelésért azáltal, hogy – például egy megfelelési rendszer segítségével – magas szintű ellenőrzést gyakorol a tevékenysége felett; |
| --- | --- |

f)

a jogsértésért felelős személy bizonyítani tudja, hogy jelentős erőfeszítést tesz az uniós vámjogszabályoknak való megfelelésért azáltal, hogy – például egy megfelelési rendszer segítségével – magas szintű ellenőrzést gyakorol a tevékenysége felett;

| g) | a jogsértésért felelős személy olyan kis- vagy középvállalkozás, amely még nem rendelkezik előzetes tapasztalatokkal a vámügyek terén. |
| --- | --- |

g)

a jogsértésért felelős személy olyan kis- vagy középvállalkozás, amely még nem rendelkezik előzetes tapasztalatokkal a vámügyek terén.

(2)
     
  Az illetékes hatóságok csak abban az esetben minősítenek csekély súlyúnak egy jogsértést, ha annak kapcsán nem állnak fenn a 8b. cikkben említett súlyosbító tényezők. [Am. 27]

8b. cikk

Tényezők, amelyeket figyelembe kell venni annak értékelése során, hogy a jogsértés súlyosnak minősül-e

(1)
     
  Annak megállapításakor, hogy a 3. vagy a 6. cikkben említett jogsértés súlyosnak minősül-e a tagállamok – az annak a megállapítására irányuló eljárás kezdetétől, hogy történt-e vámjogszabálysértés – biztosítják, hogy illetékes hatóságaik az alábbi körülményeket figyelembe vegyék:

| a) | a jogsértést szándékosan követték el; |
| --- | --- |

a)

a jogsértést szándékosan követték el;

| b) | a jogsértés huzamosabb ideig fennállt, jelezve a jogsértés folytatásának szándékát; |
| --- | --- |

b)

a jogsértés huzamosabb ideig fennállt, jelezve a jogsértés folytatásának szándékát;

| c) | egy hasonló vagy kapcsolódó jogsértés folyamatos vagy ismétlődő, azaz azt egynél többször követték el; |
| --- | --- |

c)

egy hasonló vagy kapcsolódó jogsértés folyamatos vagy ismétlődő, azaz azt egynél többször követték el;

| d) | a jogsértés jelentősen kihat az elkerült behozatali vagy kiviteli vám összegére; |
| --- | --- |

d)

a jogsértés jelentősen kihat az elkerült behozatali vagy kiviteli vám összegére;

| e) | az érintett áru a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában és a 267. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

e)

az érintett áru a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában és a 267. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá tartozik;

| f) | a jogsértésért felelős személy elutasítja az illetékes hatósággal való együttműködést vagy a teljes együttműködést; |
| --- | --- |

f)

a jogsértésért felelős személy elutasítja az illetékes hatósággal való együttműködést vagy a teljes együttműködést;

| g) | a jogsértésért felelős személy korábban követett már el jogsértést. |
| --- | --- |

g)

a jogsértésért felelős személy korábban követett már el jogsértést.

(2)
     
  A 3. cikk f), g), p), qi) és qj) pontjában említett jogsértések jellegüknél fogva súlyos jogsértésnek minősülnek. [Am. 28]

9. cikk

A vámjogszabályok
  csekély súlyú
  megsértésének 3. cikkben említett eseteiben alkalmazandó
  nem büntetőjogi
  szankciók

(1)
     
  Az elkerült vámok behajtásán túl a
  tagállamok hatékony, arányos, visszatartó erejű
  és nem büntetőjogi
  szankciók kiszabását biztosítják
  a
  vámjogszabályok 3. cikkben említett
  azon
  megsértése esetén,
  amelyek a 8a. cikkel összhangban csekély súlyúnak minősülnek,
  a következő korlátok között:

| a) | a vámjogszabályok meghatározott árura vonatkozó

  a vám elkerülésével összefüggő
  megsértése esetén az áru értékének 1–5 %-áig

  az elkerült vám 70 %-áig
  terjedő pénzbírság; |
| --- | --- |

a)

a vámjogszabályok meghatározott árura vonatkozó

  a vám elkerülésével összefüggő
  megsértése esetén az áru értékének 1–5 %-áig

  az elkerült vám 70 %-áig
  terjedő pénzbírság;

| b) | a vámjogszabályok nem meghatározott árura vonatkozó

  a vám elkerülésével összefüggő
  megsértése esetén 150 EUR-tól7 500 EUR-ig terjedő pénzbírság. |
| --- | --- |

b)

a vámjogszabályok nem meghatározott árura vonatkozó

  a vám elkerülésével összefüggő
  megsértése esetén 150 EUR-tól7 500 EUR-ig terjedő pénzbírság.

(2)
     
  A szankciók mértékének az e cikk (1) bekezdésében meghatározott korlátok közötti meghatározása során a tagállamok biztosítják a 8a. cikkben felsorolt valamennyi lényeges körülmény figyelembevételét. [Am. 29]

10. cikk

A vámjogszabályok megsértésének 4. cikkben említett eseteiben alkalmazandó szankciók

A tagállamok hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabását biztosítják a vámjogszabályok 4. cikkben említett megsértése esetén, a következő korlátok között:

| a) | a vámjogszabályok meghatározott árura vonatkozó megsértése esetén az áru értékének 15 %-áig terjedő pénzbírság; |
| --- | --- |

a)

a vámjogszabályok meghatározott árura vonatkozó megsértése esetén az áru értékének 15 %-áig terjedő pénzbírság;

| b) | a vámjogszabályok nem meghatározott árura vonatkozó megsértése esetén 22 500 EUR-ig terjedő pénzbírság.
  [Am. 30] |
| --- | --- |

b)

a vámjogszabályok nem meghatározott árura vonatkozó megsértése esetén 22 500 EUR-ig terjedő pénzbírság.
  [Am. 30]

11. cikk

A vámjogszabályok
  súlyos
  megsértésének 5. és 6. cikkben említett eseteiben alkalmazandó
  nem büntetőjogi
  szankciók

(1)
     
  Az elkerült vámok behajtásán túl a
  tagállamok hatékony, arányos, visszatartó erejű
  és nem büntetőjogi
  szankciók kiszabását biztosítják a vámjogszabályok 5. és 6.

  3. és 6.
  cikkben említett a
  zon
  megsértése esetén,
  amelyek a 8b. cikkel összhangban súlyosnak minősülnek,
  a következő korlátok között:

| a) | a vámjogszabályok meghatározott árura vonatkozó

  a vám elkerülésével összefüggő
  megsértése esetén az áru értékének 30 %-áig

  az elkerült vám 70 %-ától 140 %-áig
  terjedő pénzbírság; |
| --- | --- |

a)

a vámjogszabályok meghatározott árura vonatkozó

  a vám elkerülésével összefüggő
  megsértése esetén az áru értékének 30 %-áig

  az elkerült vám 70 %-ától 140 %-áig
  terjedő pénzbírság;

| aa) | a vámjogszabályok nem az elkerült vámhoz, hanem az adott áru értékéhez kapcsolódó megsértése esetén az áruk értékének 15 %-ától 30 %-áig terjedő pénzbírság; |
| --- | --- |

aa)

a vámjogszabályok nem az elkerült vámhoz, hanem az adott áru értékéhez kapcsolódó megsértése esetén az áruk értékének 15 %-ától 30 %-áig terjedő pénzbírság;

| b) | a vámjogszabályok nem meghatározott árura vonatkozó

  az elkerült vámhoz és az áru értékéhez egyaránt nem kapcsolódó
  megsértése esetén
  7 500 EUR-tól
  45 000 EUR-ig terjedő pénzbírság. |
| --- | --- |

b)

a vámjogszabályok nem meghatározott árura vonatkozó

  az elkerült vámhoz és az áru értékéhez egyaránt nem kapcsolódó
  megsértése esetén
  7 500 EUR-tól
  45 000 EUR-ig terjedő pénzbírság.

(2)
     
  A szankciók mértékének az e cikk (1) bekezdésében meghatározott korlátok közötti meghatározása során a tagállamok biztosítják a 8a. cikkben és a 8b. cikk (1) bekezdésében felsorolt valamennyi lényeges körülmény figyelembevételét. [Am. 31]

11a. cikk

Súlyos jogsértések esetében alkalmazandó egyéb nem büntetőjogi szankciók

(1)
     
  A 11. cikkben felsorolt szankciókon felül és a Vámkódexszel összhangban a tagállamok az alábbi, nem pénzügyi szankciókat szabhatják ki, amennyiben súlyos jogsértés történt:

| a) | az áruk végleges vagy ideiglenes elkobzása; |
| --- | --- |

a)

az áruk végleges vagy ideiglenes elkobzása;

| b) | egy már megadott engedély felfüggesztése. |
| --- | --- |

b)

egy már megadott engedély felfüggesztése.

(2)
     
  A tagállamok a Vámkódexszel összhangban gondoskodnak arról, hogy a vámjogszabályok súlyos vagy ismétlődő megsértése esetén visszavonják az engedélyezett gazdálkodói jogállást. [Am. 32]

11b. cikk

Felülvizsgálat

(1)
     
  ... [ezen irányelv hatálybalépését követően öt évvel] -tól/től a Bizottság a tagállamok illetékes hatóságaival közösen felülvizsgálja a 9. és 11. cikk alapján alkalmazandó pénzbírságok összegeit. A felülvizsgálati eljárás célja a vámunión belül kiszabott pénzbírságok összegeinek közelítése, a vámunió működésének összehangolása érdekében.

(2)
     
  A Bizottság évente közzéteszi a 3. és a 6. cikkben említett vámjogszabálysértésekért a tagállamok által kiszabott szankciók részleteit.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják a Vámkódex 5. cikkének 2. pontja, valamint a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (6)

  értelmében vett vámjogszabályoknak való megfelelést. [Am. 33]

11c. cikk

Vitarendezés

A tagállamok olyan vitarendezési eljárást biztosítanak, amely lehetővé teszi, hogy az illetékes hatóságok a bírósági eljárás megindítása vagy lefolytatása alternatívájaként megegyezés útján rendezzék a jogsértésért felelős személlyel a vámjogszabály megsértésének kérdését, amennyiben az elkövető elfogadja az azonnal jogerőre emelkedő szankciót.

Mindazonáltal amennyiben bírósági eljárás indítására kerül sor, az illetékes hatóságok csak az igazságügyi hatóság beleegyezésével köthetnek megállapodást.

A Bizottság iránymutatásokat ad a vitarendezési eljárásokra vonatkozóan annak érdekében, hogy a jogsértésért felelős személy számára biztosított legyen az egyenlő elbánás elve szerinti és átlátható vitarendezés lehetősége, valamint hogy a megkötött egyezségek magukban foglalják az eljárás kimenetelének közzétételét. [Am. 34]

12. cikk

A szankciók hatékony alkalmazása és a szankcionálási hatáskör illetékes hatóságok általi gyakorlása

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a 3–6. cikkben említett vámjogszabálysértésekre alkalmazandó szankciók típusának és szintjének meghatározásakor minden releváns körülményt figyelembe vegyenek, beleértve adott esetben a következőket:

| a) | a jogsértés súlya és időtartama; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés súlya és időtartama;

| b) | az, ha a jogsértésért felelős személy engedélyezett gazdálkodó; |
| --- | --- |

b)

az, ha a jogsértésért felelős személy engedélyezett gazdálkodó;

| c) | a megkerült behozatali vagy kiviteli vám összege; |
| --- | --- |

c)

a megkerült behozatali vagy kiviteli vám összege;

| d) | az, ha az érintett áru a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá tartozik, vagy közbiztonsági kockázatot jelent; |
| --- | --- |

d)

az, ha az érintett áru a Vámkódex 134. cikke (1) bekezdésének második mondatában említett tilalmak vagy korlátozások hatálya alá tartozik, vagy közbiztonsági kockázatot jelent;

| e) | a jogsértésért felelős személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintje; |
| --- | --- |

e)

a jogsértésért felelős személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintje;

| f) | a jogsértésért felelős személy korábbi jogsértései.
  [Am. 35] |
| --- | --- |

f)

a jogsértésért felelős személy korábbi jogsértései.
  [Am. 35]

12a. cikk

Megfelelés

A tagállamoknak gondoskodnak arról, hogy az uniós vámjogszabályoknak való megfelelésről és a további megfelelés módjáról szóló iránymutatások és kiadványok könnyen hozzáférhető, érthető és naprakész formában elérhetőek legyenek az érdekeltek számára. [Am. 36]

13. cikk

Elévülés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a 3–6.

  3. és a 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértések miatt indított

  kezdeményezett
  eljárások
  megindításának
  elévülési ideje a vámjogszabályok megsértésének napjától kezdődően négy év legyen.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a vámjogszabályok folytatólagos vagy ismétlődő megsértése esetében az elévülési idő a vámjogszabályok megsértését képező cselekmény vagy mulasztás megszűnésének napján kezdődjön.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az elévülési időt
  a jogsértésért felelős személy cselekménye, vagy
  az illetékes hatóság minden olyan cselekménye megszakítsa, amelyről a szóban forgó személyt értesítették, és amely a vámjogszabályok ugyanazon megsértését illető nyomozáshoz vagy jogi eljáráshoz kapcsolódik. Az elévülési idő a megszakító cselekmény
  véget érésének
  napján kezdődik

  folytatódik
  .

(4)   A
  14. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a
  tagállamok biztosítják, hogy az
  e cikk
  (1) vagy a (2) bekezdésben

  bekezdésében
  említett naptól számított nyolc év elteltével
  – az elévülési idő e cikk (3) bekezdésében említett megszakadásától függetlenül –

  ne legyen lehetőség a 3–6.

  3. vagy a 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértések miatt

  miatti

  indított eljárások megindítására vagy továbbfolytatására

  megindítása vagy folytatása elévül
  .

(5)   A tagállamok a szankciót kiszabásáról szóló határozatok végrehajtására vonatkozóan három éves elévülési időt biztosítanak. Az említett időszak a határozat jogerőre emelkedésének napján kezdődik.

(6)   A tagállamok megállapítják az (1), (4) és (5) bekezdésben említett elévülési időszak nyugvásának eseteit. [Am. 37]

14. cikk

Az eljárás felfüggesztése

(1)   A tagállamok biztosítják a 3. és a 6. cikkben említett vámjogszabálysértések miatt indított közigazgatási eljárás felfüggesztését abban az esetben, ha ugyanazon személy ellen ugyanazon tényállás tekintetében büntetőeljárás indult.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a 3. és a 6. cikkben említett vámjogszabálysértések miatt indított, felfüggesztett közigazgatási eljárást lezárják abban az esetben, ha az e cikk (1) bekezdésében említett büntetőeljárásban jogerős határozat születik. Más esetekben a 3. és a 6. cikkben említett vámjogszabálysértések miatt indított, felfüggesztett igazgatási eljárás folytatható.

15. cikk

Joghatóság

(1)   A tagállamok biztosítják a joghatóság gyakorlását a 3. és a 6. cikkben említett vámjogszabálysértések ügyében a következő kritériumok bármelyikének megfelelően:

| a) | ha a vámjogszabályok megsértését egészében vagy részben az adott tagállam területén követték el; |
| --- | --- |

a)

ha a vámjogszabályok megsértését egészében vagy részben az adott tagállam területén követték el;

| b) | ha a vámjogszabályok megsértését elkövető személy az adott tagállam állampolgára; |
| --- | --- |

b)

ha a vámjogszabályok megsértését elkövető személy az adott tagállam állampolgára;

| c) | ha a vámjogszabályok megsértésében érintett áru az adott tagállam területén található. |
| --- | --- |

c)

ha a vámjogszabályok megsértésében érintett áru az adott tagállam területén található.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben ugyanazon vámjogszabálysértés tekintetében több tagállam is igényli a joghatóságot, az a tagállam gyakorolja joghatóságát, amelyben ugyanazon személy ellen ugyanazon tényállás tekintetében büntetőeljárás indult. Amennyiben nem állapítható meg az (1) bekezdés szerint a joghatóság, a tagállamok biztosítják, hogy az a tagállam gyakorolja joghatóságát, amelynek illetékes hatóságai ugyanazon személy ellen, ugyanazon tényállás tekintetében elsőként indítják meg a vámjogszabályok megsértése miatti eljárást.

16. cikk

A tagállamok közötti együttműködés

A tagállamok együttműködnek és átadják egymásnak a 3–6.

  3. és a 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértést képező cselekmény vagy mulasztás miatti eljáráshoz szükséges információkat, különösen amennyiben egynél több tagállam indított eljárást ugyanazon személy ellen, ugyanazon tényállás tekintetében.
  A tagállamok közötti együttműködés célja az árukon végzett vámellenőrzések hatékonyságának javítása és az eljárások összehangolása az Unión belül. [Am. 38]

A Bizottság felügyeli a tagállamok közötti együttműködést a vámellenőrzésekre és a vámjogi szankciókra alkalmazandó fő eredménymutatók létrehozása, a legjobb gyakorlatok terjesztése, valamint a vámtisztviselők képzésének összehangolása érdekében. [Am. 39]

17. cikk

Lefoglalás

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok ideiglenesen lefoglalhassanak a 3–6.

  3. és a 6.
  cikkben említett vámjogszabálysértésekhez használt bármely árut, fuvareszközt és

  vagy

  bármely más eszközt.
  Amennyiben egy szankció kiszabását követően a tagállam véglegesen lefoglalja az említett árukat, választhat adott esetben az áruk megsemmisítése, újrafelhasználása vagy újrahasznosítása között. [Am. 40]

18. cikk

A Bizottság jelentése és felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb [2019. május 1-jéig] jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv alkalmazásáról, amelyben értékeli, hogy a tagállamok milyen mértékben tették meg az irányelvnek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket.

A Bizottság 2017. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós vámjogszabályok végrehajtásának további elemeiről, például a felügyeletről, az ellenőrzésről és a nyomozásról, amelyet adott esetben ezen irányelv kiegészítésére irányuló jogalkotási javaslat kísér. [Am. 41]

18a. cikk

Tagállami jelentéstétel

A tagállamok elküldik a Bizottságnak a jogsértésekre vonatkozó statisztikákat kimutatva azt, hogy e jogsértések nyomán milyen szankciókat szabtak ki, annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja ezen irányelv alkalmazását. Az ilyen módon szolgáltatott információkat ezen irányelv hatálybalépését követően évente kell megküldeni. A Bizottság ezeket az adatokat felhasználhatja ezen irányelv felülvizsgálata során a nemzeti szankciórendszerek fokozottabb közelítése céljából. [Am. 42]

19. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2017. május 1-jéig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

20. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

21. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ..., -án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 487., 2016.12.28., 57. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2017. július 5-i álláspontja.

2

(3)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

3

Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/... irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L ...).

4

(5)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

5

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 978/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

6

Az Európai Parlament és a Tanács 978/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/253 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/253

---

P8_TA(2017)0302

2018. évi költségvetés – A háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatás

Az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása a 2018. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2017/2043(BUD))

(2018/C 334/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2017. május 30-án fogadott el (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2017. május 30-án fogadott el (COM(2017)0400),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a 2018. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2017. március 15-i állásfoglalására, III. Szakasz – Bizottság (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2017. március 15-i állásfoglalására, III. Szakasz – Bizottság (4),

| — | tekintettel a Tanácsnak a 2018. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2017. február 21-i következtetéseire (06522/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a 2018. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2017. február 21-i következtetéseire (06522/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 86a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 86a. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0249/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0249/2017),

2018. évi költségvetési tervezet: a növekedés, a foglalkoztatás és a biztonság megteremtése

| 1. | emlékeztet arra, hogy 2017. március 15-i állásfoglalásában a Parlament megerősítette, hogy a fenntartható növekedés, a tisztességes, minőségi és stabil foglalkoztatás, a társadalmi-gazdasági kohézió, a biztonság, a migráció és az éghajlatváltozás a legfontosabb kérdések és a főbb prioritások az EU 2018-as költségvetésében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a Bizottság javaslata általánosságban jó kiindulópont az idei tárgyalásokhoz, figyelembe véve, hogy a 2018-as uniós költségvetésnek lehetővé kell tennie az EU számára, hogy továbbra is hozzájáruljon a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz, miközben biztosítja polgárai biztonságát is; sajnálja, hogy a Bizottság javaslata nem felel meg teljes mértékben a Parlament éghajlatváltozás elleni fellépésre irányuló felhívásának; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy a költségvetési tervezet tartalmazza a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának eredményeit, már a Tanács általi hivatalos elfogadása előtt, amivel a Bizottság egyértelműen jelzi a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának fontosságát, valamint az uniós költségvetés nagyobb rugalmasságának szükségességét, amely lehetővé teheti az Unió számára, hogy hatékonyan reagáljon az új vészhelyzetekre és finanszírozza politikai prioritásait; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megismétli szilárd meggyőződését, hogy az EU-ban a fenntartható növekedés eléréséhez, valamint a stabil és színvonalas munkahelyek létrehozásához kulcsfontosságú a kutatásba, az innovációba, az infrastruktúrába, az oktatásba és a kkv-kba való beruházások fokozása; üdvözli e tekintetben a Horizont 2020, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az Erasmus+ megerősítésére tett javaslatot, mivel e programok közvetlenül hozzá fognak járulni e célok megvalósításához; úgy véli azonban, hogy további megerősítésekre lesz szükség, különös tekintettel az e szakpolitikák finanszírozásában az ESBA-finanszírozás javára végrehajtott csökkentésekre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet a kkv-knak a munkahelyteremtésben és a beruházási szakadék csökkentésében betöltött alapvető szerepére, és kiemeli, hogy megfelelő támogatásuknak továbbra is az uniós költségvetés egyik legfőbb prioritásának kell maradnia; e tekintetben sajnálja, hogy a COSME programra javasolt előirányzat alacsonyabb, mint a 2017-es költségvetésben, és kifejezi azon szándékát, hogy a 2018-as költségvetésben tovább erősítse ezt a programot; rámutat, hogy tovább kell támogatni a kkv-kat, és felhív a program pénzügyi kötelezettségvállalásainak teljes mértékű végrehajtására a jelenlegi többéves pénzügyi keret hátralevő éveiben; üdvözli, hogy a Bizottság a Horizont 2020 keretprogramban megpróbálja észszerűsíteni a kkv-k finanszírozását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismerését fejezi ki az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) az unióbeli és az EU területei közötti beruházási szakadék áthidalásában, valamint abban betöltött szerepéért, hogy segít jelentős gazdasági, környezeti és társadalmi hozzáadott értéket biztosító, stratégiai beruházásokat megvalósítani; ezért támogatja annak 2020-ig való meghosszabbítását; kiemeli az ESBA kkv-keretében a források gyors felvételét és üdvözli annak tervezett növelését; sajnálja azonban, hogy nem alkalmaznak holisztikus megközelítést a kkv-k támogatását illetően, amely lehetővé tenné az összes rendelkezésre álló forrás egyértelmű áttekintését; kitart a jelenleg zajló jogalkotási tárgyalások során képviselt azon álláspontja mellett, hogy nem szabad tovább csökkenteni a meglévő uniós programokat az alap meghosszabbítása érdekében; úgy véli, hogy az ESBA, amelynek garanciaalapját főként az uniós költségvetés révén finanszírozzák, nem támogathat a nem együttműködő joghatóságokra vonatkozó uniós jegyzéken szereplő országokban és területeken letelepedett vagy bejegyzett szervezeteket, vagy amelyek nem működnek együtt az Unióval az átláthatósággal és az információcserével kapcsolatos, nemzetközileg elfogadott adóügyi standardok és uniós jogszabályok alkalmazása terén; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elismeréssel veszi tudomásul a védelmi kutatás, technológiai fejlesztés és beszerzés terén zajló uniós kezdeményezéseket, amelyek hozzá fognak járulni a méretgazdaságosság eléréséhez az ágazatban és ezáltal a tagállamok közötti nagyobb koordinációhoz e téren, és ha azokat megfelelően dolgozzák ki, észszerűbb védelmi kiadásokat és megtakarításokat eredményeznek nemzeti szinten; hangsúlyozza, hogy javítani kell a versenyképességet és az innovációt az európai védelmi ipar területén; emlékeztet azon korábbi álláspontjára, miszerint az e téren indított új kezdeményezéseket kiegészítő forrásokból kell finanszírozni és nem érinthetnek hátrányosan meglévő programokat, így az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt sem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság nem tett eleget a Parlament azon kérésének, hogy terjesszen elő értékelést és megfelelő javaslatokat a „18. születésnapi európai Interrail-bérletre”; úgy véli, hogy az ilyen javaslatokban benne rejlik az európai öntudat és identitás fokozásának lehetősége; hangsúlyozza azonban, hogy az új projekteket új pénzügyi forrásokból kell finanszírozni anélkül, hogy hatást gyakorolnának meglévő programokra, és társadalmi szempontból a lehető leginkluzívabbnak kell lenniük; megismétli a Bizottsághoz intézett azon korábbi felhívását, hogy terjesszen elő megfelelő javaslatokat e tekintetben; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy a 2018-as költségvetési tervezet kiegészítő előirányzatot tartalmaz az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre, válaszul a Parlamentnek e program folytatására vonatkozó korábbi felhívásaira; ezzel párhuzamosan tudomásul veszi a 3/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó javaslatot, amely 500 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzatot foglal magában az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre, a Parlament és a Tanács által a 2017-es költségvetési egyeztetés során született megállapodásnak megfelelően; meggyőződése, hogy a javasolt összegek egyértelműen nem elegendőek ahhoz, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés elérje céljait, és úgy véli, hogy az ifjúsági munkanélküliség hatékony kezelése érdekében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek továbbra is hozzá kell járulnia a növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó uniós prioritáshoz; ragaszkodik ahhoz, hogy hatékony választ kell adni az ifjúsági munkanélküliségre az egész Unióban, és kiemeli, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés tovább javítható és hatékonyabbá tehető, nevezetesen annak biztosításával, hogy valódi európai hozzáadott értéket nyújt a tagállamok ifjúsági foglalkoztatási politikáihoz, és nem veszi át a korábbi nemzeti politikák finanszírozásának helyét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika elsődleges szerepet játszik az EU fejlődésében és növekedésében; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikai programok 2018-ban várhatóan utolérik magukat és teljes gőzzel haladnak majd; kiemeli a Parlament elkötelezettségét, hogy megfelelő előirányzatokat biztosítson az EU egyik alapvető szakpolitikáját képviselő e programokra; aggódik azonban az operatív programok végrehajtásában nemzeti szinten tapasztalható elfogadhatatlan késedelmek miatt; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy lezáruljon az irányító, az ellenőrző és az igazoló hatóságok kijelölése, és felgyorsuljon a végrehajtás; elismeri, hogy a jogalapról folyó elhúzódó tárgyalások miatt az érintett uniós intézmények részben felelősek az alacsony végrehajtási arányért; megjegyzi, hogy néhány tagállam véli úgy, hogy a kohéziós alapok olyan eszközök lehetnek, amelyek biztosítják a szolidaritást valamennyi uniós politikában; |
| --- | --- |

10.

| 11. | különösen aggasztónak tartja a kifizetetlen számlák lehetséges újbóli felhalmozódását a jelenlegi többéves pénzügyi keret futamidejének végén, és emlékeztet a 2014 végére felhalmozódott, példa nélküli 24,7 milliárd EUR összegre; üdvözli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata alkalmával a Bizottság most először 2020-ig szóló kifizetési előrejelzést is készített, de hangsúlyozza, hogy ezt minden évben megfelelően frissíteni kell annak érdekében, hogy a költségvetési hatóság időben meghozhassa a szükséges intézkedéseket; figyelmeztet arra a káros hatásra, amelyet egy újabb kifizetési válság gyakorolhat különösen az uniós költségvetés kedvezményezettjeire; meggyőződése, hogy az EU hitelessége összefügg azon képességével is, hogy megfelelő szintű kifizetési előirányzatokat biztosítson az uniós költségvetésben, amelyek lehetővé teszik a kötelezettségvállalások teljesítését; kiemeli a késedelmes kifizetések káros hatását a magánszektorra, és nevezetesen a közintézményekkel szerződésben álló uniós kkv-kra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rámutat annak fontosságára, hogy az EU teljesítse a COP21 keretében meghatározott célok elérésére tett vállalását, különösen annak fényében, hogy az Egyesült Államok kormánya a közelmúltban úgy határozott, hogy felmondja a megállapodást; e tekintetben hangsúlyozza, hogy komolyan veszélyeztetve van azon célkitűzés teljesülése, hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben az uniós kiadások legalább 20 %-át az éghajlattal kapcsolatos fellépésekre fordítsák, hacsak több erőfeszítést nem teszünk e téren; aggodalommal veszi tudomásul a biológiai sokféleségre betervezett szerény, 0,1 %-os növekedést; hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség védelmét általánosan érvényesíteni kell az egész uniós költségvetésben, és megismétli azt a korábbi felhívását, hogy olyan nyomonkövetési módszert vezessenek be, amely figyelembe veszi a biológiai sokféleséghez kapcsolódó összes kiadást és azok hatásfokát; hangsúlyozza továbbá, hogy az uniós finanszírozású projekteknek nem szabad negatív hatást gyakorolniuk az éghajlatváltozás mérséklésére és a körforgásos, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállásra; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megállapítja, hogy a speciális eszközök példa nélküli igénybevétele azt mutatta, hogy az uniós költségvetést eredetileg nem a jelenlegi migrációs és menekültügyi válsághoz hasonló problémák kezelésére alakították ki; úgy véli, hogy a válság utáni megközelítés felé történő elmozdulás még korai; ezért ellenzi a 3. fejezeten belül a 2017-es költségvetéshez képest javasolt csökkentéseket, amelyek nincsenek összhangban az EU azon kötelezettségvállalásával, hogy hatékonyan kezeli a migrációs és menekültügyi válságot; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a sürgős, példa nélküli helyzetre való reagálást követően rendszerszerűbb és proaktívabb megközelítést kell alkalmazni, kiegészítve azt az EU költségvetésének hatékonyabb felhasználásával; megismétli, hogy az állampolgárok biztonságának védelme az Unió egyik prioritása; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megerősíti, hogy a migrációs és menekültügyi válság kiváltó okainak kezelése az EU szomszédságának stabilizálásával együtt hosszú távon fenntartható megoldást jelent, és hogy a migránsok és menekültek származási országaiban való beruházások kulcsfontosságúak e cél eléréséhez; e tekintetben üdvözli a külső beruházási tervet és az intézmények közötti megállapodást az Európai Fenntartható Fejlődési Alapról (EFFA), és az alap gyors végrehajtására hív fel; ezért meglepődve veszi tudomásul a 4. fejezet csökkentéseit, amelyeket nem lehet teljes mértékben a költségvetés múltbeli növelésével vagy az alacsony végrehajtási aránnyal indokolni; megerősíti, hogy a migrációt kiváltó okok kezelése magában foglalja, de nem korlátozódik az olyan problémák megoldására mint a szegénység, a munkanélküliség, az oktatási és gazdasági lehetőségek, az instabilitás, a konfliktusok és az éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keleti részére javasolt növekedést, válaszul a Parlament korábbi felhívásaira; meggyőződése, hogy az EU által nyújtott támogatás – különösen a társulási megállapodást aláírt országoknak – elengedhetetlen az Unióval való gazdasági integráció és konvergencia előmozdítása, valamint a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok keleti szomszédságunkban történő elősegítése érdekében; hangsúlyozza, hogy ez a támogatás addig nyújtandó, amíg az érintett országok teljesítik a jogosultsági kritériumokat, különösen a jogállamiság, a korrupció elleni küzdelem és a demokratikus intézmények erősítése tekintetében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) jelentőségét, amelyet azért hoztak létre, hogy reagáljon a jelentős természeti katasztrófákra és kifejezésre juttassa az Európa katasztrófa sújtotta régióival való európai szolidaritást, és tudomásul veszi az EUSZA kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak javasolt növelését; felhívja a Bizottságot, hogy késedelem nélkül értékelje, hogy szükség van-e további növelésre különös tekintettel az olaszországi földrengésekre és (az emberéleteket követelő tragikus) spanyolországi és portugáliai tüzekre, amelyek emberi életekre nézve súlyos drámai hatással jártak különösen hátrányos helyzetben lévő régiókban; felhív az alap igénybevételére vonatkozó szabályok kiigazítására, rugalmasabb és időben megfelelőbb igénybevétel lehetővé tétele érdekében, jelentős hatással járó katasztrófák szélesebb körét lefedve, és csökkentve a katasztrófa és a támogatás rendelkezésre bocsátása közötti időt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi, hogy a 2018-as költségvetési tervezet nem hagy vagy csak nagyon korlátozott mozgásteret hagy a többéves pénzügyi keret felső határai alatt az 1., 3. és 4. fejezetekben; ezt a 2014 óta indított jelentős új kezdeményezések (ESBA, migrációval kapcsolatos javaslatok, majd később a védelmi kutatás és az Európai Szolidaritási Hadtest) következményének tekinti, amelyeket lecsökkentettek a 2013-ban elfogadott többéves pénzügyi keret felső határain belül; emlékeztet, hogy a többéves pénzügyi keret – különösen félidős felülvizsgálatát követően – olyan rugalmassági rendelkezéseket ír elő, amelyek bár korlátozottak, de teljes mértékben kihasználandóak a sikeres programok ambiciózus jellegének fenntartása, illetve az új és előre nem látott kihívások kezelése érdekében; kifejezi a Parlament azon szándékát, hogy továbbra is igénybe vegye az ilyen rugalmassági rendelkezéseket a módosítási eljárás részeként; ismételten felszólít új, valódi saját források bevezetésére az EU költségvetésébe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | e tekintetben megjegyzi, hogy a költségvetési tervezetben számos hivatkozás van módosító indítvány szükségességére, ami részben befolyásolhatja a Parlament álláspontját a költségvetési eljárás során; sajnálatát fejezi ki a Bizottság azon bejelentése miatt, hogy a biztonság és a migráció terén lehetséges új kezdeményezéseket, valamint a törökországi menekülteket támogató eszköz lehetséges meghosszabbítását javasolhatja egy jövőbeni módosító indítvány részeként, ahelyett, hogy belefoglalta volna azokat a költségvetési tervezetbe; sürgeti a Bizottságot, hogy időben szolgáljon részletekkel e közelgő javaslatokról, hogy a költségvetési hatóság megfelelően megvizsgálhassa azokat; hangsúlyozza, hogy e lehetséges kezdeményezések nem hagyhatják figyelmen kívül és nem helyettesíthetik a Parlament által e költségvetési eljárás keretében előterjesztett kéréseket és módosításokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ismételten támogatásáról biztosítja a Bizottság „eredményközpontú költségvetés” elnevezésű stratégiáját, és szorgalmazza a teljesítményadatok minőségének és bemutatásának folyamatos javítását annak érdekében, hogy pontos, egyértelmű és érthető információt adjanak az uniós programok teljesítményéről; |
| --- | --- |

19.

1a. alfejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

| 20. | megjegyzi, hogy a Bizottságnak az 1a. alfejezeten belüli kötelezettségvállalási előirányzatok 2018-as összegére (21 841,3 millió EUR) vonatkozó javaslata 2017-hez képest +2,5 %-os növekedésnek felel meg; üdvözli, hogy e növekedés jelentős részét a Horizont 2020, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az Erasmus+ teszi ki, tekintve, hogy kötelezettségvállalási előirányzataik 7,3, 8,7 és 9,5 %-kal nőttek, de megjegyzi, hogy ez még mindig kevesebb a pénzügyi programozásukban szereplő összegeknél; különösen kiemeli a Horizont 2020 programhoz benyújtott pályázatok rendkívül alacsony sikerességi arányát; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meglepőnek tartja azonban, hogy a COSME kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatait 2,9 illetve 31,3 %-kal csökkentették, jóllehet a kkv-k támogatása az EU egyik kiemelt prioritása; |
| --- | --- |

21.

| 22. | az ESBA kiterjesztését illetően megismétli, hogy a Parlament ellenez az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt érintő minden további csökkentést, és úgy véli, hogy az uniós garanciára elkülönített további 1,1 milliárd eurót kizárólag a rendelkezésre álló mozgástérből (650 millió EUR összegben) és a várható pozitív nettó jövedelemből (450 millió EUR összegben) kell átcsoportosítani; emlékeztet, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz kerete (IKT-rész) az új Wifi4EU kezdeményezést is magában foglalja; emlékeztet, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre rendszeres a túljelentkezés az előirányzatok elégtelensége miatt, különösen az infrastruktúrára vonatkozó rész tekintetében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tudomásul veszi a Bizottságnak az Európai Szolidaritási Hadtest létrehozására irányuló javaslatát; aggodalommal állapítja meg ugyanakkor, hogy a Parlament figyelmeztetései ellenére a 2017. május 30-án elfogadott jogalkotási javaslat azt irányozza elő, hogy az Európai Szolidaritási Hadtest költségvetésének háromnegyedét meglévő programokból, elsősorban az Erasmus+ programból (197,7 millió EUR) származó átcsoportosítások révén finanszíroznák; aggódik azon kockázat miatt, amelyet ez a helyzet jelentene az érintett uniós programokra nézve, és kifejezi arra irányuló szándékát, hogy a 2018-as költségvetésben még jobban megerősítse az Erasmus+ programot; megismétli, hogy az új politikai kötelezettségvállalásokat új előirányzatokból kellene finanszírozni, nem pedig meglévő programok átcsoportosítása révén; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a védelmi kutatásra vonatkozó előkészítő intézkedés megerősítésére tett javaslatot és a Bizottság által a védelmi ipar fejlesztési programjáról előterjesztett jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

24.

1b. alfejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 25. | megállapítja, hogy az 1b. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak teljes összege 55 407,9 millió EUR, ami 2,4 %-os növekedést jelent a 2017-es költségvetéshez képest, amennyiben a 3. sz. költségvetés-módosítási tervezetet is tartalmazza; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy a kifizetési előirányzatokra javasolt 46 763,5 millió EUR 25,7 %-kal magasabb mint 2017-ben, főként a 2017-ben az új operatív programok tényleges elindítását akadályozó késedelem miatt tapasztalt visszaesést tükrözve; emlékeztet arra, hogy a tagállamok pontatlan előrejelzései az 1b. alfejezet kifizetési előirányzatainak jelentős – több mint 11 milliárd eurót kitevő – kihasználatlanságához vezettek 2016-ban, és megjegyzi, hogy a 2018-ra javasolt szinteket a korábbi előrejelzésekhez képest már 1,6 milliárd euróval csökkentették; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a 2014–2020 közötti időszak programjainak végrehajtása teljes sebességgel haladjon, és határozottan úgy véli, hogy a jövőben kerülni kell a kifizetetlen számlák normálistól eltérő mértékű felhalmozódását; e tekintetben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kiemelt feladatként oldják meg a nemzeti irányító és igazoló hatóságok késedelmes kijelölésével kapcsolatos lezáratlan kérdéseket, valamint a kifizetés iránti kérelmek benyújtását akadályozó tényezőket; őszintén reméli, hogy a 2018-as költségvetésben mind a nemzeti hatóságok, mind a Bizottság javították a kifizetési igényekre vonatkozó becsléseiket, és hogy a kifizetési előirányzatok javasolt szintjét teljes körűen végrehajtják; elismeri, hogy a jelenlegi alacsony végrehajtási arány egyik oka az uniós intézmények közötti, a jogalappal kapcsolatos tárgyalások elhúzódása; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli a Bizottságnak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés folytatásának finanszírozására tett javaslatát, és tudomásul veszi 233,3 millió EUR javasolt igénybevételét a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kövessék az Európai Számvevőszék közelmúltbeli jelentésének javaslatait; emlékeztet arra, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített források növelését össze kell egyeztetni az Európai Szociális Alap (ESZA) megfelelő összegeivel; kifejezi azon szándékát, hogy valamennyi lehetőséget feltárjon a program további megerősítése érdekében a 2018-as költségvetésben; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) fontosságát a szegénység és társadalmi kirekesztés leküzdésében és kéri, hogy foglaljanak bele a 2018-as költségvetésbe megfelelő forrásokat, amelyek lehetővé teszik, hogy megfelelően teljesüljenek a célcsoportok szükségletei és az Alap célkitűzései; |
| --- | --- |

29.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

| 30. | tudomásul veszi a 2. fejezetre javasolt 59 553,5 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatokat (+1,7 % 2017-hez képest) és az 56 359,8 millió EUR összegű kifizetési előirányzatokat (+2,6 %), amelyek 713,5 millió eurós mozgásteret hagynak a kötelezettségvállalások felső határán belül; megjegyzi, hogy az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) 2018-as igényeinek finanszírozása érdekében megnövelt előirányzatok (+2,1 %) nagyrészt annak tudhatók be, hogy 2018-ban várhatóan kevesebb címzett bevétel áll majd rendelkezésre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megjegyzi, hogy a Bizottság 713,5 millió eurós tartalékot hagyott a 2. fejezet felső határa alatt; rámutat arra, hogy a mezőgazdasági piacok fokozott volatilitása e tartalék felhasználását teheti szükségessé, mint a tejágazat múltbeli válsága esetében; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a felső határ alatt fennmaradó mozgástér elegendő legyen bármilyen válsághelyzet kezelésére; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kiemeli az egyes olyan gyümölcsökre nyújtott rendkívüli támogatási intézkedések meghosszabbítását, amelyek piaci helyzete továbbra is nehéz; sajnálatának ad hangot ugyanakkor azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság jelenleg nem tesz javaslatot az uniós importra vonatkozó orosz tilalom által érintett állattenyésztési ágazatok – és különösen a tejágazat – támogatási intézkedéseire, és ezért e tekintetben irányváltásra számít; következésképpen arra számít, hogy amennyiben a 2. fejezet tartalékát mozgósítják, egy részét az orosz embargó által leginkább érintett országok tejtermelői kapják majd; várakozással tekint a Bizottság 2017 októberére várható módosító indítványa elé, amelynek az EMGA finanszírozására vonatkozó naprakész információkon kell alapulnia a mezőgazdasági ágazat valós igényeinek felmérése érdekében, kellően figyelembe véve az orosz embargó és egyéb piaci ingadozások hatását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | üdvözli az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) (+2,4 %) és a LIFE+ program (+5,9 %) kötelezettségvállalásainak a pénzügyi programozással összhangban történt növelését, de sajnálja, hogy a jelentősen csökkentett kifizetési előirányzatok e két program továbbra is lassú beindulását látszanak előrevetíteni a 2014–2020 közötti időszakban; |
| --- | --- |

33.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

| 34. | tudomásul veszi a 3. fejezetre javasolt, 3 473,1 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatokat; hangsúlyozza, hogy közös, átfogó és fenntartható megoldásokra van szükség a migrációs és menekültügyi helyzet, valamint a kapcsolódó kihívások vonatkozásában; |
| --- | --- |

34.

| 35. | üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy további 800 millió eurót szentelt a biztonsági kérdések megoldására, különösen az Európai Unió területén bekövetkezett terrortámadás-sorozatot követően; |
| --- | --- |

35.

| 36. | véleménye szerint e kérdések fontossága és sürgőssége nincs összhangban a 3. fejezet kötelezettségvállalási (-18,9 %) és kifizetési (-21,7 %) előirányzatainak a 2017-es költségvetéshez képest jelentős mértékű csökkentésével, nevezetesen a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF), a Belső Biztonsági Alap és a Jogérvényesülés program esetében; felszólít megfelelő költségvetés biztosítására ezen alapok számára; kitart amellett, hogy e csökkentések nem indokolhatóak az elfogadott intézkedések végrehajtásában és az új jogalkotási javaslatok elfogadásában mutatkozó késedelmekkel; felhívja ezért a Bizottságot, hogy biztosítsa a megfelelő költségvetési források rendelkezésre állását és a további igények gyors kezelését; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sajnálja, hogy ez idáig nem hoztak létre hatékony újraelosztási rendszert, és azt, hogy ez aránytalan terhet ró egyes tagállamokra, nevezetesen Olaszországra és Görögországra; emlékeztet arra, hogy 361 678 menekült és migráns érkezett az EU-ba 2016-ban, közülük 181 405 Olaszországba és 173 447 Görögországba, és hogy 2017-ben Olaszország fogadta be az EU-ba érkezett menekültek és migránsok 85 %-át; sajnálja, hogy Olaszország eddig csupán 147,6 millió EUR-t kapott a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaptól, ami az országnak a migrációs válság kezelésére szánt teljes kiadásainak csupán 3 %-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli továbbá, hogy a tagállamok közötti, a biztonsággal kapcsolatos kérdéseket illető együttműködést tovább lehetne erősíteni az uniós költségvetésből származó megnövelt támogatás révén; megkérdőjelezi egy ilyen célkitűzés megvalósíthatóságát úgy, hogy a Belső Biztonsági Alap vonatkozó költségvetési sorait jelentősen csökkentették a 2017-es költségvetéshez képest; hangsúlyozza, hogy garantálni kell a szükséges finanszírozást a javasolt új információs és határellenőrzési rendszerek, például az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) és a határregisztrációs rendszer megvalósításához; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy 2018 döntő fontosságú év lesz az európai migrációs stratégia megvalósításában, mivel számos kulcsfontosságú elemének kidolgozása van folyamatban; hangsúlyozza, hogy alaposan értékelni kell számos jelenleg tárgyalt jogalkotási javaslat – úgy mint a dublini közös menekültügyi rendszer, az új határregisztrációs rendszer és az ETIAS – költségvetési vonzatait, beleértve késedelmes elfogadásuk lehetőségét is; hangsúlyozza a megfelelő finanszírozás fontosságát a vonatkozó uniós célok megvalósításához, illetve a nemzetközi jogot teljeskörűen tiszteletben tartó és a tagállamok közötti szolidaritáson alapuló hatékony európai menekültügyi és migrációs politika sürgős kidolgozásához; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rámutat arra, hogy a Bizottság javaslata harmadik egymást követő éve nem hagy mozgásteret a 3. fejezet felső határa alatt, nyilvánvalóvá téve a többéves pénzügyi keret legkisebb fejezetének idejétmúlt méretét, amint azt a Parlament a félidős felülvizsgálat részeként kifejtette; e tekintetben üdvözli a rugalmassági eszköz 817 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatának igénybevételére vonatkozó bizottsági javaslatot, ami csak a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet felülvizsgálata során elért további rugalmasságnak köszönhetően valósítható meg; kitart amellett, hogy a kiadások szintje még mindig elégtelen és sajnálja, hogy a Bizottság egy jövőbeli módosító indítványra halasztott minden további javaslatot; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet a Parlament következetes és határozott támogatására a kulturális és a médiához kapcsolódó programok iránt; üdvözli a Kreatív Európa program javasolt növelését a 2017-es költségvetéshez képest, többek között a kulturális örökség európai évének növelését a „Fellépések a multimédia területén” alatt; ezen túlmenően ragaszkodik ahhoz, hogy az Európa a polgárokért program kapjon elegendő forrásokat; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a „multimédiás fellépések” költségvetési sor alatti kezdeményezéseket annak biztosítása érdekében, hogy a költségvetés hatékonyan támogassa az uniós ügyek független és magas színvonalú közvetítését; megismétli támogatását az Euranet Plus fenntartható többéves finanszírozása iránt; üdvözli az élelmiszer- és takarmányprogram és a fogyasztóvédelmi program kötelezettségvállalási előirányzatainak emelését a 2017. évi költségvetéshez képest; végül hangsúlyozza egy erős egészségügyi program és egy megfelelő költségvetés jelentőségét az egészségügy terén az európai együttműködés biztosítása érdekében, beleértve az új innovációkat az egészségügyi ellátás területén, az egészségügyi egyenlőtlenségeket, a krónikus betegségek terhét, az antimikrobiális szerekkel szembeni rezisztenciát, a határokon átnyúló egészségügyi ellátást és az ellátáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

41.

4. fejezet — Globális Európa

| 42. | sajnálja, hogy összességében csökkent a 9,6 milliárd EUR összegű 4. fejezet (-5,6 % 2017-hez képest) kötelezettségvállalási előirányzatainak finanszírozása; megjegyzi, hogy a 4. fejezet főbb eszközeinek csökkentései elsősorban a törökországi menekülteket támogató eszközre és az európai migrációs stratégia alá tartozó új partnerségi keretre a 2017-es költségvetésben jóváhagyott korábbi megerősítésekkel állnak összefüggésben; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy véli, hogy a Fejlesztési Együttműködési Eszközt és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt, és különösen az utóbbi déli komponensét érintő csökkentések nem indokoltak, tekintettel a migrációval kapcsolatos uniós fellépés hosszú távú szükségleteire, amelyek túlmutatnak a partnerségi keret alatti migrációs paktumokon, és a nemzetközi fejlődés melletti kötelezettségvállalására; ezzel összefüggésben felszólít a békefolyamatra, valamint Palesztina és az UNRWA pénzügyi támogatására fordított pénzügyi források növelésére; emlékeztet annak fontosságára, hogy a déli szomszédság elegendő finanszírozásban részesüljön, mivel a közel-keleti stabilitás a migráció kiváltó okainak kezelése céljából kulcsfontosságú elem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mindazonáltal üdvözli az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keleti részének javasolt emelését, amely demokratikus reformok támogatásához és az EU-való gazdasági integrációhoz fog hozzájárulni, különösen azokban az országokban, amelyek társulási megállapodást írtak alá az EU-val; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tudomásul veszi a politikai reformok támogatására Törökországnak nyújtott megnövelt támogatást (IPA II), különösen amiatt, hogy az ország visszacsúszott a jogállamiság, a szólásszabadság és az alapvető jogok terén; felhívja a Bizottságot az előcsatlakozási támogatás felfüggesztésére a csatlakozási tárgyalások felfüggesztése esetén, és e forgatókönyv megvalósulásakor, ezeknek az összegeknek közvetlenül a török civil társadalom és a Törökországban lévő menekültek támogatására való felhasználására, valamint több befektetést szorgalmaz az emberek közötti csereprogramokba, mint például a diákoknak, egyetemi oktatóknak és újságíróknak szóló Erasmus+-ba; elvárja azonban, hogy az előcsatlakozási támogatásra jogosult kedvezményezett országok számára elegendő finanszírozást biztosítsanak a nyugat-balkáni országokban, amelyeknek sürgősen pénzügyi támogatásra van szükségük a reformokhoz; |
| --- | --- |

45.

| 46. | a felsőoktatásnak a partnerországokban az általános reformok szempontjából betöltött jelentőségére való tekintettel úgy ítéli meg, hogy folyamatos támogatást kell biztosítani a diákok mobilitására és a tudományos együttműködésre az EU és a szomszédos országok között; ezért sajnálja a három külső eszköz – Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz és Fejlesztési Együttműködési Eszköz, amelyek célja a felsőoktatás nemzetközi dimenziójának ösztönözése az „Erasmus+” program végrehajtásához – keretében biztosított technikai és pénzügyi segítségnyújtásra szolgáló előirányzatok csökkenését; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tudomásul veszi a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy 232 millió EUR összegű tartalékot hagy a felső határ alatt; meggyőződése, hogy az EU külső fellépéseit érintő kihívások a 4. fejezet jelenlegi méretét meghaladó fenntartható finanszírozást tesznek szükségessé; emlékeztet arra, hogy a rendkívüli tartalékot a felső határ feletti finanszírozás lehetővé tételére használták fel a 2017-es költségvetésben; fenntartja, hogy az új kezdeményezéseket új előirányzatokból kell finanszírozni és teljes mértékben ki kell használni a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata során elfogadott szint valamennyi rugalmassági opcióját; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot, amely rendszeresen a törökországi menekülteket támogató eszköz lehetséges meghosszabbítására hivatkozik, hogy mielőbb terjesszen elő tényleges javaslatot annak meghosszabbítására, ha az szándékában áll; emlékeztet a Parlament, a Tanács és a Bizottság azon kötelezettségvállalására, hogy biztosítják, hogy a törökországi menekülteket támogató eszköz és a vagyonkezelői alapok létrehozása átlátható és világos, illetve megfelel az uniós költségvetésre vonatkozó egységesség elvének a költségvetési hatóság előjogai tekintetében, beleértve a parlamenti ellenőrzést is; ismételten sürgeti a tagállamokat, hogy időben tegyenek eleget a törökországi menekülteket támogató eszköz és a vagyonkezelői alapok finanszírozásával kapcsolatos kötelezettségvállalásaiknak; |
| --- | --- |

48.

| 49. | teljes mértékben támogatja az EU által a Szíriával foglalkozó brüsszeli konferencián tett kötelezettségvállalásokat, megerősítve a korábbi, Londonban tett kötelezettségvállalásokat; egyetért az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz és a humanitárius segély egyenként 120 millió EUR összegű megerősítésével e kötelezettségvállalás teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

49.

5. fejezet — Igazgatás

| 50. | megállapítja, hogy az 5. fejezet kiadásait – a 2017-es költségvetéshez képest 3,1 %-kal – 9 682,4 millió euróra növelték (+ 287,9 millió EUR); megjegyzi, hogy e nominális növekedés több mint egyharmada a nyugdíjakhoz szükséges pótlólagos előirányzatokkal magyarázható (+ 108,5 millió EUR); tudomásul veszi, hogy a pótlólagos előirányzatokat elsősorban a nyugdíjasok számának várható emelkedése eredményezi (+4,2 %); tudomásul veszi továbbá, hogy a nyugdíjasok száma várhatóan növekedni fog az elkövetkező években; tudomásul veszi az igazgatási kiadások szigorú megközelítését és a bérekhez nem kapcsolódó összes kiadás nominális befagyasztását; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megjegyzi, hogy a felső határ alatt tényleges fennmaradó mozgástér 93,6 millió EUR, a rendkívüli tartalék 570 millió EUR összegű, 2017-ben történő igénybevételének beszámítását követően; hangsúlyozza, hogy a nyugdíjak miatt az 5. fejezet uniós költségvetésbeli részesedése enyhén, 6,0 %-kal nőtt (kötelezettségvállalási előirányzatok); |
| --- | --- |

51.

Kísérleti projektek — előkészítő intézkedések

| 52. | hangsúlyozza a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontosságát, amelyek alapvető fontosságú eszközök a politikai prioritások kialakításában és az olyan új kezdeményezések előkészítésében, amelyek állandó uniós tevékenységekké és programokká válhatnak; meg kívánja határozni a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések kiegyensúlyozott csomagját; megjegyzi, hogy a jelenlegi javaslatban elég korlátozott a mozgástér vagy nem is létezik, és meg kívánja vizsgálni, hogy milyen módon lehetne teret adni lehetséges kísérleti projekteknek és előkészítő intézkedéseknek más politikai prioritások meggyengítése nélkül; úgy ítéli meg, hogy a kísérleti projektek/előkészítő intézkedések megvalósításakor a Bizottságnak lépésről lépésre tájékoztatnia kellene az azokat kezdeményező európai parlamenti képviselőket annak biztosítása érdekében, hogy javaslataik szellemét teljes mértékben tiszteletben tartják; |
| --- | --- |

52.

Ügynökségek

| 53. | tudomásul veszi a decentralizált ügynökségek részesedésének +3,1 %-os növekedését a 2018. évi költségvetési tervezetben (a címzett bevételek nélkül) és a 146 új álláshelyet, de kiemeli, hogy jelentős különbségek vannak a „teljes kapacitással működő” ügynökségek (-11,2 %) és az „új feladatokat ellátó ügynökségek” (+10,5 %) között; feltételezi, hogy e számok megfelelően tükrözik azt a tényt, hogy 2013 óta a legtöbb ügynökségnél már lezárult az 5 %-os létszámcsökkentés vagy még meg is haladták azt (néhány ügynökségnél 2018-ban valósul meg), miközben az ugyanebben az időszakban bekövetkezett létszámnövekedés a migrációval és a biztonsággal foglalkozó ügynökségeket (+183 álláshely), a pénzügyi felügyeleti ügynökségeket (+28 álláshely) és néhány, új feladatokkal megbízott ügynökséget (ERA, EASA, GSA) (+18 álláshely) érintette; megismétli a 2015. évi mentesítési eljárás (5) során megfogalmazott felhívását források fenntartására és adott esetben kiegészítésére az ügynökségek – többek között az ügynökségek hálózata állandó titkárságának (amelynek neve most már Közös Támogató Hivatal) – megfelelő működésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

53.

| 54. | megismétli azon meggyőződését, hogy a bel- és igazságügy területén aktív uniós ügynökségeket sürgősen el kell látni a szükséges operatív kiadásokkal és személyzettel, lehetővé téve számukra, hogy sikeresen ellássák az elmúlt években rájuk ruházott további feladatokat és felelősségi köröket; e tekintetben üdvözli az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) személyzetének növelését, ami véleménye szerint a minimumot jelenti annak biztosításához, hogy ezek az ügynökségek hatékonyan hajtsák végre műveleteiket; hangsúlyozza, hogy az Europol javasolt költségvetése és személyzeti állománya nem elegendő a ráruházott feladatok ellátásához, mivel a Bizottság és a tagállamok az elmúlt években a tagállamok közötti együttműködés erősítése mellett döntöttek, különösen a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a kiberbűnözés, az embercsempészet és a kísérő nélküli gyermekek védelme területén; hangsúlyozza az információcsere jelenlegi rendszerében azonosított hiányosságokat, és sürgeti a Bizottságot, hogy bocsássa az eu-LISA rendelkezésére a közelmúltban ezzel kapcsolatban ráruházott további feladatok és felelősségi körök ellátásához szükséges megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokat; hangsúlyozza az EASO fontos szerepét a tagállamok támogatásában a menedékjog iránti kérelmek feldolgozásában, különösen a menedékkérők számának növekedése esetén; sajnálja az operatív finanszírozás (-23,6 % 2017-hez képest) és a személyzet (4 %) csökkentését az Eurojust vonatkozásában, amely jelenleg az esetek számának súlyos növekedésével néz szembe; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aggodalommal állapítja meg, hogy a foglalkoztatás és képzés (CEDEFOP, ETF, EU-OSHA, EUROFOUND), valamint a környezeti fellépés (ECDC, ECHA, EEA, EFSA, EMA) területén működő európai ügynökségeket különösen érinti a létszámcsökkentés (-5 és - 12 álláshely); úgy véli, hogy ez ellentétes a méltányos, színvonalas és stabil munkahelyek létrehozására és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló általános uniós politikákkal; üdvözli az ACER és a GSA személyzetének és költségvetésének növekedését, de hangsúlyozza, hogy ezek a növekedések nem elegendők ahhoz, hogy az ügynökségek megfelelően teljesítsék feladataikat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | megjegyzi, hogy 2018 a harmadik REACH-nyilvántartásba vételi határidő, amely sok vállalatot érint Európában és a mai napig a legtöbb kkv-t, ami ennélfogva jelentős hatással fog járni az ECHA munkaterhelésére; ezért felhívja a Bizottságot, hogy tartózkodjon hat ideiglenes alkalmazotti álláshely 2018-ra tervezett leépítésétől, és azt halassza el 2019-ig, hogy az ECHA hatékonyan végrehajthassa teljes 2018. évi munkaprogramját; e tekintetben megjegyzi, hogy az ECHA 2012 óta már 10 %-kal csökkentette a REACH-csel foglalkozó munkatársai számát; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | emlékeztet, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítése jogi kötelezettség, amely közvetlenül a Szerződésekből ered; felszólít a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés megerősítésére a költségvetési eljárás során, és a költségvetési kiadásoknak a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítása hatékony eszközeként való felhasználására; javasolja, hogy fejlesszenek ki egy költségvetési tervet a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének az uniós intézményekben történő végrehajtására – az elfogadott kísérleti projektnek megfelelően –, és a jövőben hozzanak létre egy külön költségvetési sort a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatos kérdések intézményekben való koordinációjának irányítására; |
| --- | --- |

57.

| 58. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0085.

(5)  Lásd „Az európai uniós ügynökségek 2014-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről: teljesítmény, pénzgazdálkodás és ellenőrzés” című, 2017. április 27-i európai parlamenti állásfoglalást (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0155).

---

MELLÉKLET

EGYÜTTES NYILATKOZAT A KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁSRA VONATKOZÓ HATÁRIDŐKRŐL ÉS AZ EGYEZTETŐBIZOTTSÁG 2018-AS MŰKÖDÉSÉNEK FELTÉTELEIRŐL

| A. | A költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás mellékletének A. részével összhangban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a 2018. évi költségvetési eljárás legfontosabb időpontjai tekintetében a következőkben állapodik meg:






  1. | A Tanács álláspontjának elfogadását megelőzően, július 13-án (délelőtt) háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor. |
| --- | --- | --- |

A.

1.

A Tanács álláspontjának elfogadását megelőzően, július 13-án (délelőtt) háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor.

| 2. | A Bizottság törekedni fog arra, hogy a 2018. évi költségvetési irányszámokat május végéig benyújtsa. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság törekedni fog arra, hogy a 2018. évi költségvetési irányszámokat május végéig benyújtsa.

| 3. | A Tanács arra törekszik, hogy a 37. hétig (szeptember harmadik hete) elfogadja az álláspontját és továbbítsa azt az Európai Parlamentnek annak érdekében, hogy megkönnyítse a megállapodás mihamarabbi kialakítását az Európai Parlamenttel. |
| --- | --- |

3.

A Tanács arra törekszik, hogy a 37. hétig (szeptember harmadik hete) elfogadja az álláspontját és továbbítsa azt az Európai Parlamentnek annak érdekében, hogy megkönnyítse a megállapodás mihamarabbi kialakítását az Európai Parlamenttel.

| 4. | Az Európai Parlament Költségvetési Bizottsága törekedni fog arra, hogy legkésőbb a 41. hét végéig (október közepe) szavazzon a tanácsi álláspont módosításairól. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Parlament Költségvetési Bizottsága törekedni fog arra, hogy legkésőbb a 41. hét végéig (október közepe) szavazzon a tanácsi álláspont módosításairól.

| 5. | Az európai parlamenti olvasat előtt, október 18-án délután háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor. |
| --- | --- |

5.

Az európai parlamenti olvasat előtt, október 18-án délután háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor.

| 6. | Az Európai Parlament plenáris ülése a 43. héten (az október 23–26-i plenáris ülésen) szavaz az olvasatáról. |
| --- | --- |

6.

Az Európai Parlament plenáris ülése a 43. héten (az október 23–26-i plenáris ülésen) szavaz az olvasatáról.

| 7. | Az egyeztetési időszak október 31-én veszi kezdetét. Az EUMSZ 314. cikke (4) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően 2017. november 20-ig van lehetőség az egyeztetésre. |
| --- | --- |

7.

Az egyeztetési időszak október 31-én veszi kezdetét. Az EUMSZ 314. cikke (4) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően 2017. november 20-ig van lehetőség az egyeztetésre.

| 8. | Az egyeztetőbizottság november 6-án délután tartandó ülésének az Európai Parlament, november 17-i ülésének pedig a Tanács ad helyet, és az ülések szükség esetén tovább folytatódhatnak; az egyeztetőbizottság üléseit háromoldalú egyeztetés(ek) keretében kell előkészíteni. Egy háromoldalú egyeztető ülésre november 9-én délelőtt kerül sor. További háromoldalú egyeztetés(ek)re kerülhet sor a 21 napos egyeztetési időszak alatt, többek között lehetőség szerint november 13-án vagy 14-én (Strasbourgban). |
| --- | --- |

8.

Az egyeztetőbizottság november 6-án délután tartandó ülésének az Európai Parlament, november 17-i ülésének pedig a Tanács ad helyet, és az ülések szükség esetén tovább folytatódhatnak; az egyeztetőbizottság üléseit háromoldalú egyeztetés(ek) keretében kell előkészíteni. Egy háromoldalú egyeztető ülésre november 9-én délelőtt kerül sor. További háromoldalú egyeztetés(ek)re kerülhet sor a 21 napos egyeztetési időszak alatt, többek között lehetőség szerint november 13-án vagy 14-én (Strasbourgban).

| B. | Az egyeztetőbizottság működésére vonatkozó szabályokat a fent említett intézményközi megállapodás mellékletének E. része tartalmazza. |
| --- | --- |

B.

---

2017. július 6., csütörtök

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/263 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/263

---

P8_TA(2017)0311

Az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), valamint az EFFA-garancia és az EFFA Garanciaalap létrehozása ***I

Az Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Fenntartható Fejlődési Alapról (EFFA), valamint az EFFA-garancia és az EFFA Garanciaalap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0586 – C8-0377/2016 – 2016/0281(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 334/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0586), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0586),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 209. cikkének (1) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0377/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 209. cikkének (1) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0377/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottságok által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottságok által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0170/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0170/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0281

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 6-án került elfogadásra az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), az EFFA-garancia és az EFFA-garanciaalap létrehozásáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1601 rendelettel.)

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/264 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/264

---

P8_TA(2017)0312

Egyes műveknek és más védett teljesítményeknek a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló megengedett felhasználási módjai ***I

Az Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői jog és szomszédos jogok védelme alá tartozó műveknek és más tartalmaknak a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0596 – C8-0381/2016 – 2016/0278(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 334/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0596), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0596),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0381/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0381/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. január 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. január 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0097/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0097/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 125., 2017.4.21., 27. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0278

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 6-án került elfogadásra a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes műveknek és más teljesítményeknek a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1564 irányelvvel.)

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/265 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/265

---

P8_TA(2017)0313

Egyes művek és más védett teljesítmények hozzáférhető formátumú példányainak az Unió és harmadik országok közötti, a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló határokon átnyúló cseréje ***I

Az Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása egyes, szerzői jog és szomszédos jogok védelme alá tartozó művek és más tartalmak hozzáférhető formátumú példányainak az Unió és harmadik országok közötti, a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló nemzetközi cseréjéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0595 – C8-0380/2016 – 2016/0279(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 334/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0595), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0595),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0380/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0380/2016),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. július 5-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. július 5-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0102/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0102/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2016)0279

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. július 6-án került elfogadásra a szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes művek és más teljesítmények hozzáférhető formátumú példányainak a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló, határokon átnyúló, az Unió és harmadik országok közötti cseréjéről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1563 rendelettel.)

---

| 19.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/266 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/266

---

P8_TA(2017)0314

A kettős adóztatással kapcsolatos európai uniós vitarendezési mechanizmusok *

Az Európai Parlament 2017. július 6-i jogalkotási állásfoglalása a kettős adóztatással kapcsolatos európai uniós vitarendezési mechanizmusokról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0686 – C8-0035/2017 – 2016/0338(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2018/C 334/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0686), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0686),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0035/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0035/2017),

| — | tekintettel a svéd Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i (1) és 2016. július 6-i (2) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2015. november 25-i (1) és 2016. július 6-i (2) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0225/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0225/2017),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Tanácsot, hogy a javasolt irányelv elfogadását követően vegye figyelembe a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló, 1990. július 23-i egyezmény (3) fokozatos felszámolásának lehetőségét annak érdekében, hogy a javasolt irányelv révén meg lehessen erősíteni a vitarendezéssel kapcsolatos összehangolt uniós megközelítést; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Azon
  helyzetek, amelyekben a különböző tagállamok ugyanazt a jövedelmet vagy tőkét kétszer adóztatják meg, súlyos adózási akadályokat állíthatnak a határokon átnyúlóan tevékenykedő
  vállalkozások
  számára. Túlzott adóterhet róhatnak a vállalkozásokra és valószínűleg gazdasági torzulásokhoz és hatékonysági problémákhoz vezetnek
  , továbbá
  negatív hatással vannak a határokon átnyúló beruházásokra és a növekedésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Azon
  helyzetek, amelyekben a különböző tagállamok ugyanazt a jövedelmet vagy tőkét kétszer adóztatják meg, súlyos adózási akadályokat állíthatnak a határokon átnyúlóan tevékenykedő
  vállalkozások
  számára. Túlzott adóterhet róhatnak a vállalkozásokra és valószínűleg gazdasági torzulásokhoz és hatékonysági problémákhoz vezetnek
  , továbbá
  negatív hatással vannak a határokon átnyúló beruházásokra és a növekedésre.

| (1) | A méltányos és hatékony adózás elve alapján minden vállalkozásnak ott kell megfizetnie az adóból rá eső méltányos részt, ahol nyereséget és értéktöbbletet termel, de kerülni kell a kettős adóztatást és az adóztatás kettős elmaradását. Azon
  helyzetek, amelyekben a különböző tagállamok ugyanazt a jövedelmet vagy tőkét kétszer adóztatják meg, súlyos adózási akadályokat állíthatnak
  elsősorban
  a határokon átnyúlóan tevékenykedő
  kis- és középvállalkozások
  számára
  és ezáltal kedvezőtlen hatást gyakorolnak a belső piac zavartalan működésére
  . Túlzott adóterhet
  , jogbizonytalanságot és szükségtelen költségeket
  róhatnak a vállalkozásokra és valószínűleg gazdasági torzulásokhoz és hatékonysági problémákhoz vezetnek
  . Továbbá
  negatív hatással vannak a határokon átnyúló beruházásokra és a növekedésre. |
| --- | --- |

(1)

A méltányos és hatékony adózás elve alapján minden vállalkozásnak ott kell megfizetnie az adóból rá eső méltányos részt, ahol nyereséget és értéktöbbletet termel, de kerülni kell a kettős adóztatást és az adóztatás kettős elmaradását. Azon
  helyzetek, amelyekben a különböző tagállamok ugyanazt a jövedelmet vagy tőkét kétszer adóztatják meg, súlyos adózási akadályokat állíthatnak
  elsősorban
  a határokon átnyúlóan tevékenykedő
  kis- és középvállalkozások
  számára
  és ezáltal kedvezőtlen hatást gyakorolnak a belső piac zavartalan működésére
  . Túlzott adóterhet
  , jogbizonytalanságot és szükségtelen költségeket
  róhatnak a vállalkozásokra és valószínűleg gazdasági torzulásokhoz és hatékonysági problémákhoz vezetnek
  . Továbbá
  negatív hatással vannak a határokon átnyúló beruházásokra és a növekedésre.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | 2015. november 25-én az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről, amelyben vitatta a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló, 1990. július 23-i egyezmény

   (1a)

  (a választottbírósági egyezmény) hasznosságát, és úgy vélte, hogy ezt az eszközt át kell alakítani és hatékonyabbá kell tenni, vagy egy hatásosabb, kölcsönös megállapodási eljárásokat tartalmazó uniós vitarendezési mechanizmussal kell felváltani. 2016. július 6-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről, amelyben hangsúlyozta, hogy a vitarendezési eljárások egyértelmű határidejének meghatározása kulcsfontosságú a rendszerek hatékonyságának javítása szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

2015. november 25-én az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről, amelyben vitatta a kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló, 1990. július 23-i egyezmény

   (1a)

  (a választottbírósági egyezmény) hasznosságát, és úgy vélte, hogy ezt az eszközt át kell alakítani és hatékonyabbá kell tenni, vagy egy hatásosabb, kölcsönös megállapodási eljárásokat tartalmazó uniós vitarendezési mechanizmussal kell felváltani. 2016. július 6-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el a feltételes adómegállapításokról és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről, amelyben hangsúlyozta, hogy a vitarendezési eljárások egyértelmű határidejének meghatározása kulcsfontosságú a rendszerek hatékonyságának javítása szempontjából.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | Az Európai Parlament 2015. december 16-án elfogadott egy állásfoglalást a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a társaságiadó-politikák Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről, amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot a határokon átnyúló adózással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok Unión belüli javítására vonatkozóan, amely nemcsak a kettős adóztatás eseteivel, hanem az adóztatás kettős elmaradásával is foglalkozik. Ezenfelül egyértelműbb szabályokat, szigorúbb határidőket és átláthatóságot szorgalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

Az Európai Parlament 2015. december 16-án elfogadott egy állásfoglalást a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a társaságiadó-politikák Unión belüli átláthatóvá tételéről, összehangolásáról és közelítéséről, amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy nyújtson be jogalkotási javaslatot a határokon átnyúló adózással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok Unión belüli javítására vonatkozóan, amely nemcsak a kettős adóztatás eseteivel, hanem az adóztatás kettős elmaradásával is foglalkozik. Ezenfelül egyértelműbb szabályokat, szigorúbb határidőket és átláthatóságot szorgalmaz.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

1 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c) | A kettős adóztatás felszámolására irányuló kísérletek gyakran az „adóztatás kettős elmaradásához” vezettek, amikor is az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás gyakorlata révén a vállalatoknak sikerült nyereségük után olyan tagállamokban adót fizetniük, ahol a társasági adó mértéke közelít a nullához. E jelenlegi gyakorlat torzítja a versenyt, kárt okoz a hazai vállalkozásoknak és aláássa az adózási rendszert, ami károsan hat a növekedésre és a munkahelyteremtésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)

A kettős adóztatás felszámolására irányuló kísérletek gyakran az „adóztatás kettős elmaradásához” vezettek, amikor is az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás gyakorlata révén a vállalatoknak sikerült nyereségük után olyan tagállamokban adót fizetniük, ahol a társasági adó mértéke közelít a nullához. E jelenlegi gyakorlat torzítja a versenyt, kárt okoz a hazai vállalkozásoknak és aláássa az adózási rendszert, ami károsan hat a növekedésre és a munkahelyteremtésre.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Fontos ezért, hogy olyan mechanizmusok álljanak rendelkezésre az Unióban, amelyek biztosítják a kettős adóztatással kapcsolatos jogviták rendezését és a szóban forgó kettős adóztatás tényleges megszüntetését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Fontos ezért, hogy olyan mechanizmusok álljanak rendelkezésre az Unióban, amelyek biztosítják a kettős adóztatással kapcsolatos jogviták rendezését és a szóban forgó kettős adóztatás tényleges megszüntetését.

| (2) | A jelenlegi vitarendezési eljárások túl hosszúak, költségesek, és gyakran nem eredményeznek megállapodást, bizonyos esetekben pedig egyáltalán nem ismerik el azokat. Egyes vállalkozások jelenleg inkább elfogadják a kettős adóztatást, minthogy a kettős adóztatás megszüntetése céljából pénzt és időt fordítsanak fáradságos eljárásokra.
  Fontos ezért, hogy olyan mechanizmusok álljanak rendelkezésre az Unióban, amelyek
  az adózók rendszeres és hatékony tájékoztatása mellett
  biztosítják a kettős adóztatással kapcsolatos jogviták
  hatékony, gyors és végrehajtható
  rendezését és a szóban forgó kettős adóztatás tényleges
  és időben történő
  megszüntetését. |
| --- | --- |

(2)

A jelenlegi vitarendezési eljárások túl hosszúak, költségesek, és gyakran nem eredményeznek megállapodást, bizonyos esetekben pedig egyáltalán nem ismerik el azokat. Egyes vállalkozások jelenleg inkább elfogadják a kettős adóztatást, minthogy a kettős adóztatás megszüntetése céljából pénzt és időt fordítsanak fáradságos eljárásokra.
  Fontos ezért, hogy olyan mechanizmusok álljanak rendelkezésre az Unióban, amelyek
  az adózók rendszeres és hatékony tájékoztatása mellett
  biztosítják a kettős adóztatással kapcsolatos jogviták
  hatékony, gyors és végrehajtható
  rendezését és a szóban forgó kettős adóztatás tényleges
  és időben történő
  megszüntetését.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A már meglévő, a 
  kétoldalú adóügyi
  egyezményekben előírt mechanizmusok révén nem minden esetben érhető el időben a kettős adóztatás alóli teljes mentesség.
  A kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló jelenlegi egyezmény (90/436/EGK)

   (7)

  (a továbbiakban:
  uniós választottbírósági egyezmény) hatálya korlátozott, mivel csak transzferárazással kapcsolatos jogvitákra és a nyereség állandó telephelyek közötti felosztására alkalmazható. Az uniós választottbírósági egyezmény végrehajtásának részeként lefolytatott monitoring feltárt néhány jelentős hiányosságot, különösen az eljáráshoz való hozzáférés, valamint az eljárás időtartama és hatékony
  lezárása
  tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A már meglévő, a 
  kétoldalú adóügyi
  egyezményekben előírt mechanizmusok révén nem minden esetben érhető el időben a kettős adóztatás alóli teljes mentesség.
  A kapcsolt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás megszüntetéséről szóló jelenlegi egyezmény (90/436/EGK)

   (7)

  (a továbbiakban:
  uniós választottbírósági egyezmény) hatálya korlátozott, mivel csak transzferárazással kapcsolatos jogvitákra és a nyereség állandó telephelyek közötti felosztására alkalmazható. Az uniós választottbírósági egyezmény végrehajtásának részeként lefolytatott monitoring feltárt néhány jelentős hiányosságot, különösen az eljáráshoz való hozzáférés, valamint az eljárás időtartama és hatékony
  lezárása
  tekintetében.

| (3) | A már meglévő, a 
  kettős adóztatásról szóló kétoldalú
  egyezményekben előírt mechanizmusok révén nem minden esetben érhető el időben a kettős adóztatás alóli teljes mentesség.
  Az ezen egyezményekben előírt mechanizmusok gyakran hosszadalmasak, költségesek, nehezen hozzáférhetők és nem mindig vezetnek megegyezéshez. Az
  uniós választottbírósági egyezmény hatálya korlátozott, mivel csak transzferárazással kapcsolatos jogvitákra és a nyereség állandó telephelyek közötti felosztására alkalmazható. Az uniós választottbírósági egyezmény végrehajtásának részeként lefolytatott monitoring feltárt néhány jelentős hiányosságot, különösen az eljáráshoz való hozzáférés,
  a jogorvoslati lehetőségek hiánya,
  valamint az eljárás időtartama és
  végleges kötelező érvényű és
  hatékony
  lezárásának elmaradása
  tekintetében.
  Ezek a hiányosságok akadályozzák a beruházásokat, ezért meg kell szüntetni azokat. |
| --- | --- |

(3)

A már meglévő, a 
  kettős adóztatásról szóló kétoldalú
  egyezményekben előírt mechanizmusok révén nem minden esetben érhető el időben a kettős adóztatás alóli teljes mentesség.
  Az ezen egyezményekben előírt mechanizmusok gyakran hosszadalmasak, költségesek, nehezen hozzáférhetők és nem mindig vezetnek megegyezéshez. Az
  uniós választottbírósági egyezmény hatálya korlátozott, mivel csak transzferárazással kapcsolatos jogvitákra és a nyereség állandó telephelyek közötti felosztására alkalmazható. Az uniós választottbírósági egyezmény végrehajtásának részeként lefolytatott monitoring feltárt néhány jelentős hiányosságot, különösen az eljáráshoz való hozzáférés,
  a jogorvoslati lehetőségek hiánya,
  valamint az eljárás időtartama és
  végleges kötelező érvényű és
  hatékony
  lezárásának elmaradása
  tekintetében.
  Ezek a hiányosságok akadályozzák a beruházásokat, ezért meg kell szüntetni azokat.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | A belső piacon a méltányos, egyértelmű és stabil adóügyi környezet megteremtése és az adóügyi viták csökkentése érdekében a társaságiadó-politikák legalább egy bizonyos mértékű közelítésére van szükség. A közös összevont társaságiadó-alap Bizottság által javasolt formában

   (1a)

  történő bevezetése a leghatékonyabb módja a kettős adóztatás kockázata kiküszöbölésének a társasági adózás terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

A belső piacon a méltányos, egyértelmű és stabil adóügyi környezet megteremtése és az adóügyi viták csökkentése érdekében a társaságiadó-politikák legalább egy bizonyos mértékű közelítésére van szükség. A közös összevont társaságiadó-alap Bizottság által javasolt formában

   (1a)

  történő bevezetése a leghatékonyabb módja a kettős adóztatás kockázata kiküszöbölésének a társasági adózás terén.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az igazságosabb adózási környezet létrehozása érdekében javítani kell az átláthatósági szabályokat, és meg kell erősíteni az adókikerülés elleni intézkedéseket. Ugyanakkor az igazságos adózási rendszer szellemében biztosítani kell, hogy az adózók ugyanazon jövedelmét nem adóztatják meg kétszer, és hogy a vitarendezési mechanizmusok átfogóak, hatékonyak és fenntarthatóak legyenek. A kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok fejlesztése azért is
  szükséges
  , hogy reagálhassunk a potenciálisan nagy összegeket érintő, megnövekedett számú kettős vagy többszörös adóztatási viták kockázatára annak okán, hogy az adóhatóságok gyakoribb és koncentráltabb ellenőrzési gyakorlatokat vezettek be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az igazságosabb adózási környezet létrehozása érdekében javítani kell az átláthatósági szabályokat, és meg kell erősíteni az adókikerülés elleni intézkedéseket. Ugyanakkor az igazságos adózási rendszer szellemében biztosítani kell, hogy az adózók ugyanazon jövedelmét nem adóztatják meg kétszer, és hogy a vitarendezési mechanizmusok átfogóak, hatékonyak és fenntarthatóak legyenek. A kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok fejlesztése azért is
  szükséges
  , hogy reagálhassunk a potenciálisan nagy összegeket érintő, megnövekedett számú kettős vagy többszörös adóztatási viták kockázatára annak okán, hogy az adóhatóságok gyakoribb és koncentráltabb ellenőrzési gyakorlatokat vezettek be.

| (4) | Az
  Unióban tevékenykedő vállalkozások számára egy
  igazságosabb adózási környezet létrehozása érdekében javítani kell az átláthatósági szabályokat,
  valamint nemzeti, uniós
  és
  globális szinten
  meg kell erősíteni az adókikerülés
  és az adókijátszás
  elleni intézkedéseket
  . Az adóztatás kettős elmaradása elkerülésének az Unió egyik prioritásának kell maradnia.
  Ugyanakkor az igazságos adózási rendszer szellemében biztosítani kell, hogy az adózók ugyanazon jövedelmét nem adóztatják meg kétszer, és hogy a vitarendezési mechanizmusok átfogóak, hatékonyak és fenntarthatóak legyenek. A kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok fejlesztése azért is
  létfontosságú
  , hogy reagálhassunk a potenciálisan nagy összegeket érintő, megnövekedett számú kettős vagy többszörös adóztatási viták kockázatára annak okán, hogy az adóhatóságok gyakoribb és koncentráltabb ellenőrzési gyakorlatokat vezettek be. |
| --- | --- |

(4)

Az
  Unióban tevékenykedő vállalkozások számára egy
  igazságosabb adózási környezet létrehozása érdekében javítani kell az átláthatósági szabályokat,
  valamint nemzeti, uniós
  és
  globális szinten
  meg kell erősíteni az adókikerülés
  és az adókijátszás
  elleni intézkedéseket
  . Az adóztatás kettős elmaradása elkerülésének az Unió egyik prioritásának kell maradnia.
  Ugyanakkor az igazságos adózási rendszer szellemében biztosítani kell, hogy az adózók ugyanazon jövedelmét nem adóztatják meg kétszer, és hogy a vitarendezési mechanizmusok átfogóak, hatékonyak és fenntarthatóak legyenek. A kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok fejlesztése azért is
  létfontosságú
  , hogy reagálhassunk a potenciálisan nagy összegeket érintő, megnövekedett számú kettős vagy többszörös adóztatási viták kockázatára annak okán, hogy az adóhatóságok gyakoribb és koncentráltabb ellenőrzési gyakorlatokat vezettek be.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Tehát egy olyan hatékony és eredményes, adóztatással kapcsolatos vitarendezési keret bevezetése, amely garantálja a jogbiztonságot és a vállalkozásbarát környezetet a beruházások számára, döntő jelentőségű intézkedés annak érdekében, hogy az Unióban igazságos és hatékony vállalati adózási rendszert valósíthassunk meg.
  A kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok egyúttal összehangolt és átlátható keretet is kínálnak a kettős adóztatást érintő kérdések megoldására, és ezáltal minden adózó számára előnyösek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Tehát egy olyan hatékony és eredményes, adóztatással kapcsolatos vitarendezési keret bevezetése, amely garantálja a jogbiztonságot és a vállalkozásbarát környezetet a beruházások számára, döntő jelentőségű intézkedés annak érdekében, hogy az Unióban igazságos és hatékony vállalati adózási rendszert valósíthassunk meg.
  A kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok egyúttal összehangolt és átlátható keretet is kínálnak a kettős adóztatást érintő kérdések megoldására, és ezáltal minden adózó számára előnyösek.

| (5) | Tehát egy olyan hatékony és eredményes, adóztatással kapcsolatos vitarendezési keret bevezetése, amely garantálja a jogbiztonságot és támogatja a beruházásokat, döntő jelentőségű intézkedés annak érdekében, hogy az Unióban igazságos és hatékony vállalati adózási rendszert valósíthassunk meg.
  A tagállamoknak megfelelő szintű emberi, műszaki és pénzügyi erőforrásokat kell az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátaniuk ebből a célból. |
| --- | --- |

(5)

Tehát egy olyan hatékony és eredményes, adóztatással kapcsolatos vitarendezési keret bevezetése, amely garantálja a jogbiztonságot és támogatja a beruházásokat, döntő jelentőségű intézkedés annak érdekében, hogy az Unióban igazságos és hatékony vállalati adózási rendszert valósíthassunk meg.
  A tagállamoknak megfelelő szintű emberi, műszaki és pénzügyi erőforrásokat kell az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátaniuk ebből a célból.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Az Unió az adózás átláthatósága és összehangolása terén példává és globális vezetővé válhat. A kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok ezért egyúttal összehangolt és átlátható keretet is kínálnak a kettős adóztatást érintő kérdések megoldására, és ezáltal minden adózó számára előnyösek. A Bizottságnak minden végleges határozatot teljes terjedelmében közzé kell tennie és rendelkezésre kell bocsátania közös adatformátumban egy központilag kezelt honlapon is, kivéve, ha az érintett adóalanyok bizonyítják, hogy a határozat olyan érzékeny kereskedelmi, ipari vagy szakmai információkat tartalmaz, amelyeket nem kellene közzétenni. A végleges határozatok közzététele közérdek, mivel javítja annak megértését, hogy miként kell a szabályokat értelmezni és alkalmazni. Ezen irányelv csak akkor fogja éreztetni teljes hatását, ha a harmadik országokban is hasonló szabályokat hajtanak végre. Ezért a Bizottságnak nemzetközi szinten is fel kellene lépnie a kötelező vitarendezési mechanizmus bevezetése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Az Unió az adózás átláthatósága és összehangolása terén példává és globális vezetővé válhat. A kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmusok ezért egyúttal összehangolt és átlátható keretet is kínálnak a kettős adóztatást érintő kérdések megoldására, és ezáltal minden adózó számára előnyösek. A Bizottságnak minden végleges határozatot teljes terjedelmében közzé kell tennie és rendelkezésre kell bocsátania közös adatformátumban egy központilag kezelt honlapon is, kivéve, ha az érintett adóalanyok bizonyítják, hogy a határozat olyan érzékeny kereskedelmi, ipari vagy szakmai információkat tartalmaz, amelyeket nem kellene közzétenni. A végleges határozatok közzététele közérdek, mivel javítja annak megértését, hogy miként kell a szabályokat értelmezni és alkalmazni. Ezen irányelv csak akkor fogja éreztetni teljes hatását, ha a harmadik országokban is hasonló szabályokat hajtanak végre. Ezért a Bizottságnak nemzetközi szinten is fel kellene lépnie a kötelező vitarendezési mechanizmus bevezetése érdekében.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | A hatékony és jól működő keretrendszernek lehetővé kellene tennie a tagállamok számára, hogy olyan alternatív vitarendezési mechanizmusokat javasoljanak, amelyek jobban figyelembe tudják venni a kis- és középvállalkozások (kkv-k) sajátosságait, és amelyek révén csökkenthetők a költségek és a bürokrácia, növelhető a hatékonyság, valamint felgyorsítható a kettős adóztatás felszámolása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

A hatékony és jól működő keretrendszernek lehetővé kellene tennie a tagállamok számára, hogy olyan alternatív vitarendezési mechanizmusokat javasoljanak, amelyek jobban figyelembe tudják venni a kis- és középvállalkozások (kkv-k) sajátosságait, és amelyek révén csökkenthetők a költségek és a bürokrácia, növelhető a hatékonyság, valamint felgyorsítható a kettős adóztatás felszámolása.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A kettős adóztatás megszüntetését olyan eljárás útján kell elérni,
  amelyben
  első lépésként az eset az érintett tagállamok adóhatóságához kerül benyújtásra azzal a céllal, hogy a vitát egy kölcsönös egyeztetési eljárás keretében rendezzék. Ha egy bizonyos időtartamon belül nem sikerül ilyen megállapodásra jutni, az esetet az érintett adóhatóságok képviselőiből és független, szaktekintéllyel bíró személyekből álló tanácsadó bizottság vagy alternatív vitarendezési bizottság elé kell terjeszteni. Az adóhatóság hozza meg a végleges, kötelező erejű határozatot, hivatkozással a tanácsadó bizottság vagy alternatív vitarendezési bizottság véleményére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A kettős adóztatás megszüntetését olyan eljárás útján kell elérni,
  amelyben
  első lépésként az eset az érintett tagállamok adóhatóságához kerül benyújtásra azzal a céllal, hogy a vitát egy kölcsönös egyeztetési eljárás keretében rendezzék. Ha egy bizonyos időtartamon belül nem sikerül ilyen megállapodásra jutni, az esetet az érintett adóhatóságok képviselőiből és független, szaktekintéllyel bíró személyekből álló tanácsadó bizottság vagy alternatív vitarendezési bizottság elé kell terjeszteni. Az adóhatóság hozza meg a végleges, kötelező erejű határozatot, hivatkozással a tanácsadó bizottság vagy alternatív vitarendezési bizottság véleményére.

| (6) | A kettős adóztatás megszüntetését olyan eljárás útján kell elérni,
  amely egyszerűen használható.
  Első lépésként az eset az érintett tagállamok adóhatóságához kerül benyújtásra azzal a céllal, hogy a vitát egy kölcsönös egyeztetési eljárás keretében rendezzék. Ha egy bizonyos időtartamon belül nem sikerül ilyen megállapodásra jutni, az esetet az érintett adóhatóságok képviselőiből és
  a szaktekintéllyel bíró személyek nyilvánosan elérhető jegyzékén szereplő,
  független, szaktekintéllyel bíró személyekből álló tanácsadó bizottság vagy alternatív vitarendezési bizottság elé kell terjeszteni. Az adóhatóság hozza meg a végleges, kötelező erejű határozatot, hivatkozással a tanácsadó bizottság vagy alternatív vitarendezési bizottság véleményére. |
| --- | --- |

(6)

A kettős adóztatás megszüntetését olyan eljárás útján kell elérni,
  amely egyszerűen használható.
  Első lépésként az eset az érintett tagállamok adóhatóságához kerül benyújtásra azzal a céllal, hogy a vitát egy kölcsönös egyeztetési eljárás keretében rendezzék. Ha egy bizonyos időtartamon belül nem sikerül ilyen megállapodásra jutni, az esetet az érintett adóhatóságok képviselőiből és
  a szaktekintéllyel bíró személyek nyilvánosan elérhető jegyzékén szereplő,
  független, szaktekintéllyel bíró személyekből álló tanácsadó bizottság vagy alternatív vitarendezési bizottság elé kell terjeszteni. Az adóhatóság hozza meg a végleges, kötelező erejű határozatot, hivatkozással a tanácsadó bizottság vagy alternatív vitarendezési bizottság véleményére.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az ezen irányelvben előírt, kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmus többek között az adózók számára is lehetőséget kínál a vitarendezésre. Ez magában foglalja a kettős adóztatással kapcsolatos kétoldalú egyezmények vagy az uniós választottbírósági egyezmény szerinti kölcsönös egyeztetési eljárásokat is. Az ezen irányelvben meghatározott vitarendezési mechanizmust előnyben kell részesíteni más lehetőségekkel szemben, mivel ez egy olyan összehangolt, uniós szintű vitarendezési megközelítést alkalmaz, amely egyértelmű és végrehajtható előírásokat, a kettős adóztatás felszámolására irányuló kötelezettséget és előre megállapított határidőket tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az ezen irányelvben előírt, kettős adóztatással kapcsolatos vitarendezési mechanizmus többek között az adózók számára is lehetőséget kínál a vitarendezésre. Ez magában foglalja a kettős adóztatással kapcsolatos kétoldalú egyezmények vagy az uniós választottbírósági egyezmény szerinti kölcsönös egyeztetési eljárásokat is. Az ezen irányelvben meghatározott vitarendezési mechanizmust előnyben kell részesíteni más lehetőségekkel szemben, mivel ez egy olyan összehangolt, uniós szintű vitarendezési megközelítést alkalmaz, amely egyértelmű és végrehajtható előírásokat, a kettős adóztatás felszámolására irányuló kötelezettséget és előre megállapított határidőket tartalmaz.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | Jelenleg nem világos, hogy ez az irányelv hogyan kapcsolódik a kétoldalú adóügyi megállapodásokban foglalt meglévő választottbírósági rendelkezésekhez és a meglévő uniós választottbírósági egyezményhez. A Bizottságnak ezért tisztáznia kell ezeket a kapcsolódási pontokat, hogy az adózók adott esetben a célnak leginkább megfelelő eljárást választhassák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

Jelenleg nem világos, hogy ez az irányelv hogyan kapcsolódik a kétoldalú adóügyi megállapodásokban foglalt meglévő választottbírósági rendelkezésekhez és a meglévő uniós választottbírósági egyezményhez. A Bizottságnak ezért tisztáznia kell ezeket a kapcsolódási pontokat, hogy az adózók adott esetben a célnak leginkább megfelelő eljárást választhassák.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

7 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7c) | A kettős adóztatással kapcsolatos esetek nagy száma harmadik országokat érint. A Bizottságnak ezért arra kell törekednie, hogy egy globális keretrendszert hozzon létre, lehetőség szerint az OECD keretén belül. Egy ilyen OECD-keretrendszer megvalósításáig a Bizottságnak arra kell törekednie, hogy a jelenlegi önkéntes eljárás helyett egy kötelező és jogerős egyeztetési eljárást vezessenek be a határon átnyúló kettős adóztatás valamennyi lehetséges esete tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7c)

A kettős adóztatással kapcsolatos esetek nagy száma harmadik országokat érint. A Bizottságnak ezért arra kell törekednie, hogy egy globális keretrendszert hozzon létre, lehetőség szerint az OECD keretén belül. Egy ilyen OECD-keretrendszer megvalósításáig a Bizottságnak arra kell törekednie, hogy a jelenlegi önkéntes eljárás helyett egy kötelező és jogerős egyeztetési eljárást vezessenek be a határon átnyúló kettős adóztatás valamennyi lehetséges esete tekintetében.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Ezen irányelv hatályát mihamarabb ki kell terjeszteni. Az irányelv csak keretet biztosít az üzleti nyereség kettős adóztatásával kapcsolatos vitarendezéshez. A jövedelmek – mint a nyugdíjak és fizetések – kettős megadóztatásával kapcsolatos viták nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, ennek ellenére az egyénekre gyakorolt hatása jelentős lehet. Az adóügyi megállapodások tagállamok általi eltérő értelmezése gazdasági téren kettős adóztatáshoz vezethet, például ha az egyik tagállam a jövedelemforrást fizetésként, míg a másik tagállam ugyanezt a jövedelemforrást nyereségként értelmezi. Ezért az irányelv hatályát ki kell terjeszteni a jövedelem megadóztatásával kapcsolatos eltérő tagállami értelmezésekre is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Ezen irányelv hatályát mihamarabb ki kell terjeszteni. Az irányelv csak keretet biztosít az üzleti nyereség kettős adóztatásával kapcsolatos vitarendezéshez. A jövedelmek – mint a nyugdíjak és fizetések – kettős megadóztatásával kapcsolatos viták nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, ennek ellenére az egyénekre gyakorolt hatása jelentős lehet. Az adóügyi megállapodások tagállamok általi eltérő értelmezése gazdasági téren kettős adóztatáshoz vezethet, például ha az egyik tagállam a jövedelemforrást fizetésként, míg a másik tagállam ugyanezt a jövedelemforrást nyereségként értelmezi. Ezért az irányelv hatályát ki kell terjeszteni a jövedelem megadóztatásával kapcsolatos eltérő tagállami értelmezésekre is.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A Bizottságnak egy ötéves időszakot követően felül kell vizsgálnia ezen irányelv alkalmazását,
  és
  a tagállamoknak megfelelő adatok szolgáltatásával kell támogatniuk a Bizottságot ezen felülvizsgálat elvégzésében, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A Bizottságnak egy ötéves időszakot követően felül kell vizsgálnia ezen irányelv alkalmazását,
  és
  a tagállamoknak megfelelő adatok szolgáltatásával kell támogatniuk a Bizottságot ezen felülvizsgálat elvégzésében,

| (11) | A Bizottságnak egy ötéves időszakot követően felül kell vizsgálnia ezen irányelv alkalmazását,
  ideértve annak megállapítását is, hogy az irányelv továbbra is alkalmazható vagy módosításra szorul-e.
   A tagállamoknak megfelelő adatok szolgáltatásával kell támogatniuk a Bizottságot ezen felülvizsgálat elvégzésében
  . Felülvizsgálata végén a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, amely tartalmazza ezen irányelv hatályának az összes, több tagállamot érintő, kettős adóztatással és az adóztatás kettős elmaradásával kapcsolatos helyzetre történő kiterjesztésére vonatkozó értékelését, és adott esetben egy módosításra irányuló jogalkotási javaslatot
  , |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak egy ötéves időszakot követően felül kell vizsgálnia ezen irányelv alkalmazását,
  ideértve annak megállapítását is, hogy az irányelv továbbra is alkalmazható vagy módosításra szorul-e.
   A tagállamoknak megfelelő adatok szolgáltatásával kell támogatniuk a Bizottságot ezen felülvizsgálat elvégzésében
  . Felülvizsgálata végén a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, amely tartalmazza ezen irányelv hatályának az összes, több tagállamot érintő, kettős adóztatással és az adóztatás kettős elmaradásával kapcsolatos helyzetre történő kiterjesztésére vonatkozó értékelését, és adott esetben egy módosításra irányuló jogalkotási javaslatot
  ,

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez az irányelv nem zárja ki a nemzeti jogszabályok vagy vonatkozó nemzetközi egyezmények alkalmazását, amennyiben erre szükség van az adókikerülés, adókijátszás vagy adózási visszaélések megakadályozása érdekében. | Ez az irányelv nem zárja ki a nemzeti jogszabályok vagy vonatkozó nemzetközi egyezmények alkalmazását, amennyiben erre szükség van az adókikerülés, adókijátszás
  , adócsalás
  vagy adózási visszaélések megakadályozása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez az irányelv nem zárja ki a nemzeti jogszabályok vagy vonatkozó nemzetközi egyezmények alkalmazását, amennyiben erre szükség van az adókikerülés, adókijátszás vagy adózási visszaélések megakadályozása érdekében.

Ez az irányelv nem zárja ki a nemzeti jogszabályok vagy vonatkozó nemzetközi egyezmények alkalmazását, amennyiben erre szükség van az adókikerülés, adókijátszás
  , adócsalás
  vagy adózási visszaélések megakadályozása érdekében.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A kettős adóztatás hatálya alá eső minden adózó jogosult a kettős adóztatást eredményező intézkedésről szóló első értesítés kézhezvételétől számított három éven belül az érintett tagállamok bármely illetékes hatóságának panaszt benyújtani, amelyben kérelmezi a kettős adóztatás rendezését, függetlenül attól, hogy használja-e a bármely érintett tagállam nemzeti joga értelmében rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket. Az adózó panaszában köteles jelezni minden érintett illetékes hatóság számára, hogy mely további tagállamok érintettek. | (1)   A kettős adóztatás hatálya alá eső minden adózó jogosult a kettős adóztatást eredményező intézkedésről szóló első értesítés kézhezvételétől számított három éven belül az érintett tagállamok bármely illetékes hatóságának panaszt benyújtani, amelyben kérelmezi a kettős adóztatás rendezését, függetlenül attól, hogy használja-e a bármely érintett tagállam nemzeti joga értelmében rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket. Az adózó
  az érintett tagállamokban mindkét illetékes hatósághoz egy időben nyújtja be panaszát, valamint
  panaszában köteles jelezni minden érintett illetékes hatóság számára, hogy mely további tagállamok érintettek.
  A Bizottság az Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhető és a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhető központi kapcsolattartó pontot hoz létre, amely naprakész kapcsolattartási információkkal szolgál valamennyi illetékes hatóságról és teljes áttekintést biztosít az alkalmazandó uniós jogról és adóügyi egyezményekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A kettős adóztatás hatálya alá eső minden adózó jogosult a kettős adóztatást eredményező intézkedésről szóló első értesítés kézhezvételétől számított három éven belül az érintett tagállamok bármely illetékes hatóságának panaszt benyújtani, amelyben kérelmezi a kettős adóztatás rendezését, függetlenül attól, hogy használja-e a bármely érintett tagállam nemzeti joga értelmében rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket. Az adózó panaszában köteles jelezni minden érintett illetékes hatóság számára, hogy mely további tagállamok érintettek.

(1)   A kettős adóztatás hatálya alá eső minden adózó jogosult a kettős adóztatást eredményező intézkedésről szóló első értesítés kézhezvételétől számított három éven belül az érintett tagállamok bármely illetékes hatóságának panaszt benyújtani, amelyben kérelmezi a kettős adóztatás rendezését, függetlenül attól, hogy használja-e a bármely érintett tagállam nemzeti joga értelmében rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket. Az adózó
  az érintett tagállamokban mindkét illetékes hatósághoz egy időben nyújtja be panaszát, valamint
  panaszában köteles jelezni minden érintett illetékes hatóság számára, hogy mely további tagállamok érintettek.
  A Bizottság az Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhető és a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhető központi kapcsolattartó pontot hoz létre, amely naprakész kapcsolattartási információkkal szolgál valamennyi illetékes hatóságról és teljes áttekintést biztosít az alkalmazandó uniós jogról és adóügyi egyezményekről.

Módosítás 20

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Az
  illetékes
  hatóságoknak vissza kell igazolniuk
  a panasz kézhezvételét
  annak beérkezésétől számított egy hónapon belül.
   A többi érintett tagállam illetékes hatóságait
  is tájékoztatniuk kell a panasz beérkezéséről
  . | (2)   
  Valamennyi
  illetékes
  hatóság írásban visszaigazolja
  a panasz kézhezvételét
  és értesíti
  a többi érintett tagállam illetékes hatóságait
  annak beérkezésétől számított két héten belül
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Az
  illetékes
  hatóságoknak vissza kell igazolniuk
  a panasz kézhezvételét
  annak beérkezésétől számított egy hónapon belül.
   A többi érintett tagállam illetékes hatóságait
  is tájékoztatniuk kell a panasz beérkezéséről
  .

(2)   
  Valamennyi
  illetékes
  hatóság írásban visszaigazolja
  a panasz kézhezvételét
  és értesíti
  a többi érintett tagállam illetékes hatóságait
  annak beérkezésétől számított két héten belül
  .

Módosítás 21

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – a pont

3 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | név, cím, adóazonosító szám és a panaszt benyújtó adózó(k), valamint minden egyéb közvetlenül érintett adózó illetékes hatóságok általi azonosításához szükséges egyéb információk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

név, cím, adóazonosító szám és a panaszt benyújtó adózó(k), valamint minden egyéb közvetlenül érintett adózó illetékes hatóságok általi azonosításához szükséges egyéb információk;

| a) | név, cím, adóazonosító szám és a panaszt benyújtó adózó(k), valamint
  a panaszos legjobb tudomása szerint
  minden egyéb közvetlenül érintett adózó illetékes hatóságok általi azonosításához szükséges egyéb információk; |
| --- | --- |

a)

név, cím, adóazonosító szám és a panaszt benyújtó adózó(k), valamint
  a panaszos legjobb tudomása szerint
  minden egyéb közvetlenül érintett adózó illetékes hatóságok általi azonosításához szükséges egyéb információk;

a panaszos legjobb tudomása szerint

Módosítás 22

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – d pont

3 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a hatályos nemzeti szabályok és kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

d)

a hatályos nemzeti szabályok és kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények;

a hatályos nemzeti szabályok és kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények;

törölve

törölve

Módosítás 23

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – e pont – iii pont

3 cikk – 3 bekezdés – e pont – iii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | az adózó arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a lehető legteljesebben és leggyorsabban fog reagálni az illetékes hatóság minden megfelelő kérelmére, és az illetékes hatóságok kérésére minden dokumentációt be fog nyújtani; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

az adózó arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a lehető legteljesebben és leggyorsabban fog reagálni az illetékes hatóság minden megfelelő kérelmére, és az illetékes hatóságok kérésére minden dokumentációt be fog nyújtani;

| iii. | az adózó arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a lehető legteljesebben és leggyorsabban fog reagálni az illetékes hatóság minden megfelelő kérelmére, és az illetékes hatóságok kérésére minden dokumentációt be fog nyújtani
  , az illetékes hatóságok pedig figyelembe veszik, ha a kért dokumentumokhoz való hozzáférés akadályokba ütközik, valamint a késedelem külső okait
  ; |
| --- | --- |

iii.

az adózó arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a lehető legteljesebben és leggyorsabban fog reagálni az illetékes hatóság minden megfelelő kérelmére, és az illetékes hatóságok kérésére minden dokumentációt be fog nyújtani
  , az illetékes hatóságok pedig figyelembe veszik, ha a kért dokumentumokhoz való hozzáférés akadályokba ütközik, valamint a késedelem külső okait
  ;

, az illetékes hatóságok pedig figyelembe veszik, ha a kért dokumentumokhoz való hozzáférés akadályokba ütközik, valamint a késedelem külső okait

Módosítás 24

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – f pont

3 cikk – 3 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | az illetékes hatóságok által kérelmezett bármely konkrét kiegészítő információ. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

az illetékes hatóságok által kérelmezett bármely konkrét kiegészítő információ.

| f) | az illetékes hatóságok által kérelmezett bármely
  , az adóügyi vita szempontjából lényeges
  konkrét kiegészítő információ. |
| --- | --- |

f)

az illetékes hatóságok által kérelmezett bármely
  , az adóügyi vita szempontjából lényeges
  konkrét kiegészítő információ.

, az adóügyi vita szempontjából lényeges

Módosítás 25

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 5 bekezdés

3 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai az adott panasz beérkezésétől számított
  hat
  hónapon belül határozatot hoznak egy adózó panaszának elfogadása és elfogadhatósága tekintetében
  . Az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell
  az
  adózókat
  és a többi tagállam illetékes hatóságait a határozatukról. | (5)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai az adott panasz beérkezésétől számított
  három
  hónapon belül határozatot hoznak egy adózó panaszának elfogadása és elfogadhatósága tekintetében
  , valamint két héten belül írásban tájékoztatják
  az
  érintett adózót
  és a többi tagállam illetékes hatóságait a határozatukról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai az adott panasz beérkezésétől számított
  hat
  hónapon belül határozatot hoznak egy adózó panaszának elfogadása és elfogadhatósága tekintetében
  . Az illetékes hatóságoknak tájékoztatniuk kell
  az
  adózókat
  és a többi tagállam illetékes hatóságait a határozatukról.

(5)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai az adott panasz beérkezésétől számított
  három
  hónapon belül határozatot hoznak egy adózó panaszának elfogadása és elfogadhatósága tekintetében
  , valamint két héten belül írásban tájékoztatják
  az
  érintett adózót
  és a többi tagállam illetékes hatóságait a határozatukról.

Módosítás 26

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

4 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben az érintett tagállamok illetékes hatóságai úgy döntenek, hogy a 3. cikk (5) bekezdése szerint elfogadják a panaszt, törekedniük kell arra, hogy kölcsönös egyeztetési eljárás keretében, az egyik tagállam panasszal kapcsolatos határozatáról szóló utolsó értesítéstől számított
  két
  éven belül megszüntessék a kettős adóztatást. | Amennyiben az érintett tagállamok illetékes hatóságai úgy döntenek, hogy a 3. cikk (5) bekezdése szerint elfogadják a panaszt, törekedniük kell arra, hogy kölcsönös egyeztetési eljárás keretében, az egyik tagállam panasszal kapcsolatos határozatáról szóló utolsó értesítéstől számított
  egy
  éven belül megszüntessék a kettős adóztatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az érintett tagállamok illetékes hatóságai úgy döntenek, hogy a 3. cikk (5) bekezdése szerint elfogadják a panaszt, törekedniük kell arra, hogy kölcsönös egyeztetési eljárás keretében, az egyik tagállam panasszal kapcsolatos határozatáról szóló utolsó értesítéstől számított
  két
  éven belül megszüntessék a kettős adóztatást.

két

Amennyiben az érintett tagállamok illetékes hatóságai úgy döntenek, hogy a 3. cikk (5) bekezdése szerint elfogadják a panaszt, törekedniük kell arra, hogy kölcsönös egyeztetési eljárás keretében, az egyik tagállam panasszal kapcsolatos határozatáról szóló utolsó értesítéstől számított
  egy
  éven belül megszüntessék a kettős adóztatást.

egy

Módosítás 27

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

4 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdésben említett
  két
  év az érintett tagállam illetékes hatósága kérésére legfeljebb
  hat
  hónappal meghosszabbítható, amennyiben a kérelmező illetékes hatóság írásos indoklással szolgál. Ennek a meghosszabbításnak a feltétele, hogy azt az adózók és a többi illetékes hatóság elfogadják. | Az első albekezdésben említett
  egy
  év az érintett tagállam illetékes hatósága kérésére legfeljebb
  három
  hónappal meghosszabbítható, amennyiben a kérelmező illetékes hatóság írásos indoklással szolgál. Ennek a meghosszabbításnak a feltétele, hogy azt az adózók és a többi illetékes hatóság elfogadják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdésben említett
  két
  év az érintett tagállam illetékes hatósága kérésére legfeljebb
  hat
  hónappal meghosszabbítható, amennyiben a kérelmező illetékes hatóság írásos indoklással szolgál. Ennek a meghosszabbításnak a feltétele, hogy azt az adózók és a többi illetékes hatóság elfogadják.

két

hat

Az első albekezdésben említett
  egy
  év az érintett tagállam illetékes hatósága kérésére legfeljebb
  három
  hónappal meghosszabbítható, amennyiben a kérelmező illetékes hatóság írásos indoklással szolgál. Ennek a meghosszabbításnak a feltétele, hogy azt az adózók és a többi illetékes hatóság elfogadják.

egy

három

Módosítás 28

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ha a tagállamok illetékes hatóságai az (1) bekezdésben meghatározott időszakon belül megegyezésre jutottak a kettős adóztatás megszüntetéséről, az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatósága köteles továbbítani e megállapodást az adózónak a hatóságra nézve kötelező erejű, az adózó által végrehajtható határozatként, feltéve, hogy az adózó lemond minden belföldi jogorvoslati lehetőséghez fűződő jogáról. Ezt a határozatot az érintett tagállamok nemzeti joga által előírt határidőktől függetlenül végre kell hajtani. | (3)   Ha a tagállamok illetékes hatóságai az (1) bekezdésben meghatározott időszakon belül megegyezésre jutottak a kettős adóztatás megszüntetéséről, az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatósága
  öt napon belül
  köteles továbbítani e megállapodást az adózónak a hatóságra nézve kötelező erejű, az adózó által végrehajtható határozatként, feltéve, hogy az adózó lemond minden belföldi jogorvoslati lehetőséghez fűződő jogáról. Ezt a határozatot az érintett tagállamok nemzeti joga által előírt határidőktől függetlenül
  haladéktalanul
  végre kell hajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Ha a tagállamok illetékes hatóságai az (1) bekezdésben meghatározott időszakon belül megegyezésre jutottak a kettős adóztatás megszüntetéséről, az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatósága köteles továbbítani e megállapodást az adózónak a hatóságra nézve kötelező erejű, az adózó által végrehajtható határozatként, feltéve, hogy az adózó lemond minden belföldi jogorvoslati lehetőséghez fűződő jogáról. Ezt a határozatot az érintett tagállamok nemzeti joga által előírt határidőktől függetlenül végre kell hajtani.

(3)   Ha a tagállamok illetékes hatóságai az (1) bekezdésben meghatározott időszakon belül megegyezésre jutottak a kettős adóztatás megszüntetéséről, az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatósága
  öt napon belül
  köteles továbbítani e megállapodást az adózónak a hatóságra nézve kötelező erejű, az adózó által végrehajtható határozatként, feltéve, hogy az adózó lemond minden belföldi jogorvoslati lehetőséghez fűződő jogáról. Ezt a határozatot az érintett tagállamok nemzeti joga által előírt határidőktől függetlenül
  haladéktalanul
  végre kell hajtani.

Módosítás 29

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

4 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Amennyiben az érintett tagállamok illetékes hatóságai az (1) bekezdésben meghatározott időszakon belül nem jutottak megegyezésre a kettős adóztatás megszüntetéséről, az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatóságának tájékoztatnia kell az érintett adózókat, feltüntetve e megegyezés hiányának okait. | (4)   Amennyiben az érintett tagállamok illetékes hatóságai az (1) bekezdésben meghatározott időszakon belül nem jutottak megegyezésre a kettős adóztatás megszüntetéséről, az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatóságának
  két héten belül
  tájékoztatnia kell az érintett adózókat, feltüntetve e megegyezés hiányának okait
  , továbbá tájékoztatni kell az adózókat fellebbezési lehetőségeikről, megadva az érintett fellebbviteli szervek kapcsolattartási adatait
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Amennyiben az érintett tagállamok illetékes hatóságai az (1) bekezdésben meghatározott időszakon belül nem jutottak megegyezésre a kettős adóztatás megszüntetéséről, az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatóságának tájékoztatnia kell az érintett adózókat, feltüntetve e megegyezés hiányának okait.

(4)   Amennyiben az érintett tagállamok illetékes hatóságai az (1) bekezdésben meghatározott időszakon belül nem jutottak megegyezésre a kettős adóztatás megszüntetéséről, az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatóságának
  két héten belül
  tájékoztatnia kell az érintett adózókat, feltüntetve e megegyezés hiányának okait
  , továbbá tájékoztatni kell az adózókat fellebbezési lehetőségeikről, megadva az érintett fellebbviteli szervek kapcsolattartási adatait
  .

Módosítás 30

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai dönthetnek úgy, hogy elutasítják a panaszt, amennyiben a panasz elfogadhatatlan, vagy nem áll fenn kettős adóztatás, illetőleg a 3. cikk (1) bekezdésében előírt három éves időszakot nem tartják be. | (1)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai dönthetnek úgy, hogy elutasítják a panaszt, amennyiben a panasz elfogadhatatlan, vagy nem áll fenn kettős adóztatás, illetőleg a 3. cikk (1) bekezdésében előírt három éves időszakot nem tartják be.
  Az illetékes hatóságok tájékoztatják az adózót a panasz elutasításának indokairól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai dönthetnek úgy, hogy elutasítják a panaszt, amennyiben a panasz elfogadhatatlan, vagy nem áll fenn kettős adóztatás, illetőleg a 3. cikk (1) bekezdésében előírt három éves időszakot nem tartják be.

(1)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai dönthetnek úgy, hogy elutasítják a panaszt, amennyiben a panasz elfogadhatatlan, vagy nem áll fenn kettős adóztatás, illetőleg a 3. cikk (1) bekezdésében előírt három éves időszakot nem tartják be.
  Az illetékes hatóságok tájékoztatják az adózót a panasz elutasításának indokairól.

Módosítás 31

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben az érintett tagállam illetékes hatóságai egy adózó által benyújtott panasz beérkezésétől számított
  hat
  hónapon belül nem hoznak határozatot a panasz ügyében, a panaszt elutasítottnak kell tekinteni. | (2)   Amennyiben az érintett tagállam illetékes hatóságai egy adózó által benyújtott panasz beérkezésétől számított
  három
  hónapon belül nem hoznak határozatot a panasz ügyében, a panaszt elutasítottnak kell tekinteni
  és az adózót e három hónapos időszaktól számított egy hónapon belül értesíteni kell
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben az érintett tagállam illetékes hatóságai egy adózó által benyújtott panasz beérkezésétől számított
  hat
  hónapon belül nem hoznak határozatot a panasz ügyében, a panaszt elutasítottnak kell tekinteni.

(2)   Amennyiben az érintett tagállam illetékes hatóságai egy adózó által benyújtott panasz beérkezésétől számított
  három
  hónapon belül nem hoznak határozatot a panasz ügyében, a panaszt elutasítottnak kell tekinteni
  és az adózót e három hónapos időszaktól számított egy hónapon belül értesíteni kell
  .

Módosítás 32

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A panasz elutasítása esetén az adózó jogosult a nemzeti szabályokkal összhangban fellebbezni a határozat ellen az érintett tagállamok illetékes hatóságainál. | (3)   A panasz elutasítása esetén az adózó jogosult a nemzeti szabályokkal összhangban fellebbezni a határozat ellen az érintett tagállamok illetékes hatóságainál.
  Az adózó bármelyik illetékes hatósághoz jogosult fellebbezést benyújtani. Az az illetékes hatóság, amelyhez a fellebbezést benyújtják, tájékoztatja a másik illetékes hatóságot a fellebbezés meglétéről, és a két illetékes hatóságnak összehangoltan kell kezelnie a fellebbezést. A kkv-k esetében, amennyiben a fellebbezés sikeres, a pénzügyi terheket az az illetékes hatóság viseli, amelyik a panaszt eredetileg elutasította. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A panasz elutasítása esetén az adózó jogosult a nemzeti szabályokkal összhangban fellebbezni a határozat ellen az érintett tagállamok illetékes hatóságainál.

(3)   A panasz elutasítása esetén az adózó jogosult a nemzeti szabályokkal összhangban fellebbezni a határozat ellen az érintett tagállamok illetékes hatóságainál.
  Az adózó bármelyik illetékes hatósághoz jogosult fellebbezést benyújtani. Az az illetékes hatóság, amelyhez a fellebbezést benyújtják, tájékoztatja a másik illetékes hatóságot a fellebbezés meglétéről, és a két illetékes hatóságnak összehangoltan kell kezelnie a fellebbezést. A kkv-k esetében, amennyiben a fellebbezés sikeres, a pénzügyi terheket az az illetékes hatóság viseli, amelyik a panaszt eredetileg elutasította.

Módosítás 33

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E tanácsadó bizottságnak határozatot kell hoznia a panasz elfogadhatósága és elfogadása tekintetében, az érintett tagállamok illetékes hatóságainak az 5. cikk (1) bekezdése szerint a panaszt elutasító utolsó határozatáról szóló értesítés időpontjától számított
  hat
  hónapon belül. Amennyiben a 
  hat
  hónapos időszak alatt semmilyen határozatról szóló értesítést nem küldenek, ez a panasz elutasításának minősül. | E tanácsadó bizottságnak határozatot kell hoznia a panasz elfogadhatósága és elfogadása tekintetében, az érintett tagállamok illetékes hatóságainak az 5. cikk (1) bekezdése szerint a panaszt elutasító utolsó határozatáról szóló értesítés időpontjától számított
  három
  hónapon belül. Amennyiben a 
  három
  hónapos időszak alatt semmilyen határozatról szóló értesítést nem küldenek, ez a panasz elutasításának minősül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E tanácsadó bizottságnak határozatot kell hoznia a panasz elfogadhatósága és elfogadása tekintetében, az érintett tagállamok illetékes hatóságainak az 5. cikk (1) bekezdése szerint a panaszt elutasító utolsó határozatáról szóló értesítés időpontjától számított
  hat
  hónapon belül. Amennyiben a 
  hat
  hónapos időszak alatt semmilyen határozatról szóló értesítést nem küldenek, ez a panasz elutasításának minősül.

hat

hat

E tanácsadó bizottságnak határozatot kell hoznia a panasz elfogadhatósága és elfogadása tekintetében, az érintett tagállamok illetékes hatóságainak az 5. cikk (1) bekezdése szerint a panaszt elutasító utolsó határozatáról szóló értesítés időpontjától számított
  három
  hónapon belül. Amennyiben a 
  három
  hónapos időszak alatt semmilyen határozatról szóló értesítést nem küldenek, ez a panasz elutasításának minősül.

három

három

Módosítás 34

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

6 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha a tanácsadó bizottság megerősíti a kettős adóztatás fennállását és a panasz elfogadhatóságát, a 4. cikkben előírt kölcsönös egyeztetési eljárást kell kezdeményezni az egyik illetékes hatóság kérésére. Az érintett illetékes hatóság értesíti a tanácsadó bizottságot, a többi érintett illetékes hatóságot és az adózókat e kérelemről. A 4. cikk (1) bekezdésében előírt
  két éves
  határidő a panasz elfogadásáról és elfogadhatóságáról szóló tanácsadó bizottsági határozat keltének napján kezdődik. | Ha a tanácsadó bizottság megerősíti a kettős adóztatás fennállását és a panasz elfogadhatóságát, a 4. cikkben előírt kölcsönös egyeztetési eljárást kell kezdeményezni az egyik illetékes hatóság kérésére. Az érintett illetékes hatóság értesíti a tanácsadó bizottságot, a többi érintett illetékes hatóságot és az adózókat e kérelemről. A 4. cikk (1) bekezdésében előírt
  egy
  éves határidő a panasz elfogadásáról és elfogadhatóságáról szóló tanácsadó bizottsági határozat keltének napján kezdődik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha a tanácsadó bizottság megerősíti a kettős adóztatás fennállását és a panasz elfogadhatóságát, a 4. cikkben előírt kölcsönös egyeztetési eljárást kell kezdeményezni az egyik illetékes hatóság kérésére. Az érintett illetékes hatóság értesíti a tanácsadó bizottságot, a többi érintett illetékes hatóságot és az adózókat e kérelemről. A 4. cikk (1) bekezdésében előírt
  két éves
  határidő a panasz elfogadásáról és elfogadhatóságáról szóló tanácsadó bizottsági határozat keltének napján kezdődik.

két éves

Ha a tanácsadó bizottság megerősíti a kettős adóztatás fennállását és a panasz elfogadhatóságát, a 4. cikkben előírt kölcsönös egyeztetési eljárást kell kezdeményezni az egyik illetékes hatóság kérésére. Az érintett illetékes hatóság értesíti a tanácsadó bizottságot, a többi érintett illetékes hatóságot és az adózókat e kérelemről. A 4. cikk (1) bekezdésében előírt
  egy
  éves határidő a panasz elfogadásáról és elfogadhatóságáról szóló tanácsadó bizottsági határozat keltének napján kezdődik.

egy

Módosítás 35

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

6 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tanácsadó bizottságot
  az érintett tagállamok illetékes
  hatóságai hozzák létre, amennyiben
  a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül a kölcsönös egyeztetési eljárás keretében nem sikerül megállapodniuk a kettős adóztatás megszüntetéséről. | Amennyiben
  az érintett tagállamok illetékes
  hatóságainak
  a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül a kölcsönös egyeztetési eljárás keretében nem sikerül megállapodniuk
  a kettős adóztatás megszüntetéséről, a tanácsadó bizottság a 13. cikk (1) bekezdése szerint véleményt nyilvánít
  a kettős adóztatás megszüntetéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tanácsadó bizottságot
  az érintett tagállamok illetékes
  hatóságai hozzák létre, amennyiben
  a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül a kölcsönös egyeztetési eljárás keretében nem sikerül megállapodniuk a kettős adóztatás megszüntetéséről.

A tanácsadó bizottságot

hatóságai hozzák létre, amennyiben

Amennyiben
  az érintett tagállamok illetékes
  hatóságainak
  a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül a kölcsönös egyeztetési eljárás keretében nem sikerül megállapodniuk
  a kettős adóztatás megszüntetéséről, a tanácsadó bizottság a 13. cikk (1) bekezdése szerint véleményt nyilvánít
  a kettős adóztatás megszüntetéséről.

Amennyiben

hatóságainak

a kettős adóztatás megszüntetéséről, a tanácsadó bizottság a 13. cikk (1) bekezdése szerint véleményt nyilvánít

Módosítás 36

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

6 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tanácsadó bizottságot legkésőbb a 3. cikk (5) bekezdésében megállapított
  hat
  hónapos időszak végétől számított
  ötven naptári napon
  belül kell létrehozni, amennyiben a tanácsadó bizottság létrehozása az (1) bekezdésben foglaltak szerint zajlik. | A tanácsadó bizottságot legkésőbb a 3. cikk (5) bekezdésében megállapított
  három
  hónapos időszak végétől számított
  egy hónapon
  belül kell létrehozni, amennyiben a tanácsadó bizottság létrehozása az (1) bekezdésben foglaltak szerint zajlik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tanácsadó bizottságot legkésőbb a 3. cikk (5) bekezdésében megállapított
  hat
  hónapos időszak végétől számított
  ötven naptári napon
  belül kell létrehozni, amennyiben a tanácsadó bizottság létrehozása az (1) bekezdésben foglaltak szerint zajlik.

hat

ötven naptári napon

A tanácsadó bizottságot legkésőbb a 3. cikk (5) bekezdésében megállapított
  három
  hónapos időszak végétől számított
  egy hónapon
  belül kell létrehozni, amennyiben a tanácsadó bizottság létrehozása az (1) bekezdésben foglaltak szerint zajlik.

három

egy hónapon

Módosítás 37

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

6 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tanácsadó bizottságot legkésőbb a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított időszak végétől számított
  ötven naptári napon
  belül kell létrehozni, amennyiben a tanácsadó bizottság létrehozása a (2) bekezdésben foglaltak szerint zajlik. | A tanácsadó bizottságot legkésőbb a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított időszak végétől számított
  egy hónapon
  belül kell létrehozni, amennyiben a tanácsadó bizottság létrehozása a (2) bekezdésben foglaltak szerint zajlik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tanácsadó bizottságot legkésőbb a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított időszak végétől számított
  ötven naptári napon
  belül kell létrehozni, amennyiben a tanácsadó bizottság létrehozása a (2) bekezdésben foglaltak szerint zajlik.

ötven naptári napon

A tanácsadó bizottságot legkésőbb a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított időszak végétől számított
  egy hónapon
  belül kell létrehozni, amennyiben a tanácsadó bizottság létrehozása a (2) bekezdésben foglaltak szerint zajlik.

egy hónapon

Módosítás 38

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

7 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha egy adott tagállam illetékes hatósága elmulasztott kinevezni legalább egy szaktekintéllyel bíró független személyt és annak helyettesét, az adózó kérheti az adott tagállam illetékes bíróságától egy, a 8. cikk (4) bekezdésében feltüntetett jegyzékben szereplő szaktekintéllyel bíró független személynek és annak helyettesének kinevezését. | Ha egy adott tagállam illetékes hatósága elmulasztott kinevezni legalább egy szaktekintéllyel bíró független személyt és annak helyettesét, az adózó
  három hónapon belül
  kérheti az adott tagállam illetékes bíróságától egy, a 8. cikk (4) bekezdésében feltüntetett jegyzékben szereplő szaktekintéllyel bíró független személynek és annak helyettesének kinevezését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha egy adott tagállam illetékes hatósága elmulasztott kinevezni legalább egy szaktekintéllyel bíró független személyt és annak helyettesét, az adózó kérheti az adott tagállam illetékes bíróságától egy, a 8. cikk (4) bekezdésében feltüntetett jegyzékben szereplő szaktekintéllyel bíró független személynek és annak helyettesének kinevezését.

Ha egy adott tagállam illetékes hatósága elmulasztott kinevezni legalább egy szaktekintéllyel bíró független személyt és annak helyettesét, az adózó
  három hónapon belül
  kérheti az adott tagállam illetékes bíróságától egy, a 8. cikk (4) bekezdésében feltüntetett jegyzékben szereplő szaktekintéllyel bíró független személynek és annak helyettesének kinevezését.

három hónapon belül

Módosítás 39

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

7 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Abban az esetben, ha valamennyi tagállam illetékes hatóságai elmulasztották végrehajtani a fenti kötelezettséget, az adózó kérheti valamennyi tagállam illetékes bíróságától a két szaktekintéllyel bíró független személy kinevezését a második és harmadik
  albekezdés
  szerint. Az így kinevezett szaktekintéllyel bíró független személyek sorsolás útján kineveznek egy elnököt az elnöki tisztség betöltésére alkalmas független személyek 8. cikk (4) bekezdése szerinti jegyzékéből. | Abban az esetben, ha valamennyi tagállam illetékes hatóságai elmulasztották végrehajtani a fenti kötelezettséget, az adózó kérheti valamennyi tagállam illetékes bíróságától a két szaktekintéllyel bíró független személy kinevezését a 
  8. cikk (4) bekezdésének
  második és harmadik
  albekezdése
  szerint.
  A Bizottság a honlapján egy központi információs ponton az unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhetővé teszi az összes tagállam illetékes bíróságaira vonatkozó információkat.
  Az így kinevezett szaktekintéllyel bíró független személyek sorsolás útján kineveznek egy elnököt az elnöki tisztség betöltésére alkalmas független személyek 8. cikk (4) bekezdése szerinti jegyzékéből. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Abban az esetben, ha valamennyi tagállam illetékes hatóságai elmulasztották végrehajtani a fenti kötelezettséget, az adózó kérheti valamennyi tagállam illetékes bíróságától a két szaktekintéllyel bíró független személy kinevezését a második és harmadik
  albekezdés
  szerint. Az így kinevezett szaktekintéllyel bíró független személyek sorsolás útján kineveznek egy elnököt az elnöki tisztség betöltésére alkalmas független személyek 8. cikk (4) bekezdése szerinti jegyzékéből.

albekezdés

Abban az esetben, ha valamennyi tagállam illetékes hatóságai elmulasztották végrehajtani a fenti kötelezettséget, az adózó kérheti valamennyi tagállam illetékes bíróságától a két szaktekintéllyel bíró független személy kinevezését a 
  8. cikk (4) bekezdésének
  második és harmadik
  albekezdése
  szerint.
  A Bizottság a honlapján egy központi információs ponton az unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhetővé teszi az összes tagállam illetékes bíróságaira vonatkozó információkat.
  Az így kinevezett szaktekintéllyel bíró független személyek sorsolás útján kineveznek egy elnököt az elnöki tisztség betöltésére alkalmas független személyek 8. cikk (4) bekezdése szerinti jegyzékéből.

8. cikk (4) bekezdésének

albekezdése

A Bizottság a honlapján egy központi információs ponton az unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhetővé teszi az összes tagállam illetékes bíróságaira vonatkozó információkat.

Módosítás 40

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A független személyeknek és azok helyetteseinek az (1) bekezdés szerinti kinevezéséről az érintett tagállam illetékes bíróságát a 6. cikk (4) bekezdésében megállapított
  ötven napos
  időszak elteltével és az azt követő két hetes időszakon belül kell értesíteni. | (2)   A független személyeknek és azok helyetteseinek az (1) bekezdés szerinti kinevezéséről az érintett tagállam illetékes bíróságát a 6. cikk (4) bekezdésében megállapított
  egy hónapos
  időszak elteltével és az azt követő két hetes időszakon belül kell értesíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A független személyeknek és azok helyetteseinek az (1) bekezdés szerinti kinevezéséről az érintett tagállam illetékes bíróságát a 6. cikk (4) bekezdésében megállapított
  ötven napos
  időszak elteltével és az azt követő két hetes időszakon belül kell értesíteni.

(2)   A független személyeknek és azok helyetteseinek az (1) bekezdés szerinti kinevezéséről az érintett tagállam illetékes bíróságát a 6. cikk (4) bekezdésében megállapított
  egy hónapos
  időszak elteltével és az azt követő két hetes időszakon belül kell értesíteni.

Módosítás 41

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az illetékes bíróság határozatot fogad el az (1) bekezdésben foglaltakkal összhangban, majd értesíti a kérelmezőt. Abban az esetben, ha a tagállamok elmulasztják a független személyek kinevezését, az illetékes bíróság által alkalmazandó eljárás ugyanaz, mint a polgári és kereskedelmi ügyekre vonatkozó nemzeti szabályok szerint alkalmazott választottbírósági eljárás, amikor is a bíróságok választottbírákat jelölnek ki azokban az esetekben, amikor a feleknek nem sikerül megegyezniük. Az illetékes bíróság továbbá tájékoztatja a tanácsadó bizottság létrehozását eredetileg elmulasztó illetékes hatóságokat. Az adott tagállamnak jogában áll megtámadni a bíróság határozatát, feltéve, hogy nemzeti jogszabályai ezt lehetővé teszik számára. Elutasítás esetén a kérelmezőnek jogában áll a nemzeti eljárási szabályokkal összhangban megtámadni a bírósági határozatot. | (3)   Az illetékes bíróság
  egy hónapon belül
  határozatot fogad el az (1) bekezdésben foglaltakkal összhangban, majd értesíti a kérelmezőt. Abban az esetben, ha a tagállamok elmulasztják a független személyek kinevezését, az illetékes bíróság által alkalmazandó eljárás ugyanaz, mint a polgári és kereskedelmi ügyekre vonatkozó nemzeti szabályok szerint alkalmazott választottbírósági eljárás, amikor is a bíróságok választottbírákat jelölnek ki azokban az esetekben, amikor a feleknek nem sikerül megegyezniük. Az illetékes bíróság továbbá tájékoztatja a tanácsadó bizottság létrehozását eredetileg elmulasztó illetékes hatóságokat. Az adott tagállamnak jogában áll megtámadni a bíróság határozatát, feltéve, hogy nemzeti jogszabályai ezt lehetővé teszik számára. Elutasítás esetén a kérelmezőnek jogában áll a nemzeti eljárási szabályokkal összhangban megtámadni a bírósági határozatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az illetékes bíróság határozatot fogad el az (1) bekezdésben foglaltakkal összhangban, majd értesíti a kérelmezőt. Abban az esetben, ha a tagállamok elmulasztják a független személyek kinevezését, az illetékes bíróság által alkalmazandó eljárás ugyanaz, mint a polgári és kereskedelmi ügyekre vonatkozó nemzeti szabályok szerint alkalmazott választottbírósági eljárás, amikor is a bíróságok választottbírákat jelölnek ki azokban az esetekben, amikor a feleknek nem sikerül megegyezniük. Az illetékes bíróság továbbá tájékoztatja a tanácsadó bizottság létrehozását eredetileg elmulasztó illetékes hatóságokat. Az adott tagállamnak jogában áll megtámadni a bíróság határozatát, feltéve, hogy nemzeti jogszabályai ezt lehetővé teszik számára. Elutasítás esetén a kérelmezőnek jogában áll a nemzeti eljárási szabályokkal összhangban megtámadni a bírósági határozatot.

(3)   Az illetékes bíróság
  egy hónapon belül
  határozatot fogad el az (1) bekezdésben foglaltakkal összhangban, majd értesíti a kérelmezőt. Abban az esetben, ha a tagállamok elmulasztják a független személyek kinevezését, az illetékes bíróság által alkalmazandó eljárás ugyanaz, mint a polgári és kereskedelmi ügyekre vonatkozó nemzeti szabályok szerint alkalmazott választottbírósági eljárás, amikor is a bíróságok választottbírákat jelölnek ki azokban az esetekben, amikor a feleknek nem sikerül megegyezniük. Az illetékes bíróság továbbá tájékoztatja a tanácsadó bizottság létrehozását eredetileg elmulasztó illetékes hatóságokat. Az adott tagállamnak jogában áll megtámadni a bíróság határozatát, feltéve, hogy nemzeti jogszabályai ezt lehetővé teszik számára. Elutasítás esetén a kérelmezőnek jogában áll a nemzeti eljárási szabályokkal összhangban megtámadni a bírósági határozatot.

Módosítás 42

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

8 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | egy vagy két szaktekintéllyel bíró független személy, akit az egyes illetékes hatóságok a (4) bekezdésben említett személyek jegyzékéből neveznek ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

egy vagy két szaktekintéllyel bíró független személy, akit az egyes illetékes hatóságok a (4) bekezdésben említett személyek jegyzékéből neveznek ki.

| c) | egy vagy két szaktekintéllyel bíró független személy, akit
  – a saját tagállamuk által javasolt személyek kivételével –
  az egyes illetékes hatóságok a (4) bekezdésben említett személyek jegyzékéből neveznek ki. |
| --- | --- |

c)

egy vagy két szaktekintéllyel bíró független személy, akit
  – a saját tagállamuk által javasolt személyek kivételével –
  az egyes illetékes hatóságok a (4) bekezdésben említett személyek jegyzékéből neveznek ki.

– a saját tagállamuk által javasolt személyek kivételével –

Módosítás 43

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

8 cikk – 1 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a képviselőket az első albekezdés b) pontjában említettek szerint állandó jelleggel nevezik ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a képviselőket az első albekezdés b) pontjában említettek szerint állandó jelleggel nevezik ki.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a képviselőket az első albekezdés b) pontjában említettek szerint állandó jelleggel nevezik ki.

Módosítás 44

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés – b pont

8 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | ha az adott személy az érintett egyik vagy valamennyi adózóban jelentős részesedéssel rendelkezik / rendelkezett, illetőleg annak alkalmazottja vagy tanácsadója vagy korábban az volt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

ha az adott személy az érintett egyik vagy valamennyi adózóban jelentős részesedéssel rendelkezik / rendelkezett, illetőleg annak alkalmazottja vagy tanácsadója vagy korábban az volt;

| b) | ha az adott személy
  vagy az adott személy valamelyik családtagja
  az érintett egyik vagy valamennyi adózóban jelentős részesedéssel rendelkezik / rendelkezett, illetőleg annak alkalmazottja vagy tanácsadója vagy korábban az volt; |
| --- | --- |

b)

ha az adott személy
  vagy az adott személy valamelyik családtagja
  az érintett egyik vagy valamennyi adózóban jelentős részesedéssel rendelkezik / rendelkezett, illetőleg annak alkalmazottja vagy tanácsadója vagy korábban az volt;

vagy az adott személy valamelyik családtagja

Módosítás 45

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

8 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A szaktekintéllyel bíró független személyeknek valamely tagállam állampolgárának kell lenniük, és az Unión belüli lakóhellyel kell rendelkezniük. Kompetensnek és
  függetlennek
  kell lenniük. | A szaktekintéllyel bíró független személyeknek valamely tagállam állampolgárának kell lenniük, és az Unión belüli lakóhellyel kell rendelkezniük
  , lehetőség szerint adójogi téren dolgozó tisztviselőknek és köztisztviselőknek vagy valamely közigazgatási bíróság tagjainak kell lenniük
  . Kompetensnek
  , függetlennek, pártatlannak
  és
  feddhetetlennek
  kell lenniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A szaktekintéllyel bíró független személyeknek valamely tagállam állampolgárának kell lenniük, és az Unión belüli lakóhellyel kell rendelkezniük. Kompetensnek és
  függetlennek
  kell lenniük.

függetlennek

A szaktekintéllyel bíró független személyeknek valamely tagállam állampolgárának kell lenniük, és az Unión belüli lakóhellyel kell rendelkezniük
  , lehetőség szerint adójogi téren dolgozó tisztviselőknek és köztisztviselőknek vagy valamely közigazgatási bíróság tagjainak kell lenniük
  . Kompetensnek
  , függetlennek, pártatlannak
  és
  feddhetetlennek
  kell lenniük.

, lehetőség szerint adójogi téren dolgozó tisztviselőknek és köztisztviselőknek vagy valamely közigazgatási bíróság tagjainak kell lenniük

, függetlennek, pártatlannak

feddhetetlennek

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés

8 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok közlik a Bizottsággal az általuk kijelölt szaktekintéllyel bíró független személyek neveit. A tagállamok
  megjelölhetik
  az értesítésben, hogy az általuk megnevezett öt személy közül melyik nevezhető ki elnökké. Ezenkívül teljes és naprakész tájékoztatást nyújtanak a Bizottságnak e személyek szakmai és tudományos hátteréről, kompetenciáiról, szaktudásáról és esetleges összeférhetetlenségéről. A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a független személyek jegyzékét érintő bármilyen változásról. | A tagállamok közlik a Bizottsággal az általuk kijelölt szaktekintéllyel bíró független személyek neveit. A tagállamok
  megjelölik
  az értesítésben, hogy az általuk megnevezett öt személy közül melyik nevezhető ki elnökké. Ezenkívül teljes és naprakész tájékoztatást nyújtanak a Bizottságnak e személyek szakmai és tudományos hátteréről, kompetenciáiról, szaktudásáról és esetleges összeférhetetlenségéről
  . Változások esetén frissíteni kell ezeket az információkat a független személyek önéletrajzában
  . A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a független személyek jegyzékét érintő bármilyen változásról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok közlik a Bizottsággal az általuk kijelölt szaktekintéllyel bíró független személyek neveit. A tagállamok
  megjelölhetik
  az értesítésben, hogy az általuk megnevezett öt személy közül melyik nevezhető ki elnökké. Ezenkívül teljes és naprakész tájékoztatást nyújtanak a Bizottságnak e személyek szakmai és tudományos hátteréről, kompetenciáiról, szaktudásáról és esetleges összeférhetetlenségéről. A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a független személyek jegyzékét érintő bármilyen változásról.

megjelölhetik

A tagállamok közlik a Bizottsággal az általuk kijelölt szaktekintéllyel bíró független személyek neveit. A tagállamok
  megjelölik
  az értesítésben, hogy az általuk megnevezett öt személy közül melyik nevezhető ki elnökké. Ezenkívül teljes és naprakész tájékoztatást nyújtanak a Bizottságnak e személyek szakmai és tudományos hátteréről, kompetenciáiról, szaktudásáról és esetleges összeférhetetlenségéről
  . Változások esetén frissíteni kell ezeket az információkat a független személyek önéletrajzában
  . A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a független személyek jegyzékét érintő bármilyen változásról.

megjelölik

. Változások esetén frissíteni kell ezeket az információkat a független személyek önéletrajzában

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

8 cikk – 4 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság ellenőrzi a tagállamok által kinevezett, szaktekintéllyel bíró független személyekre vonatkozó, a harmadik albekezdésben említett információkat. Ezeket az ellenőrzéseket a tagállamoktól kapott információk beérkezésétől számított három hónapon belül kell elvégezni. Amennyiben a Bizottságnak kétségei vannak a kinevezett személyek függetlenségét illetően, felkérheti a tagállamot, hogy szolgáljon további információkkal, és ha a kételyei továbbra is fennállnak, kérheti a tagállamot, hogy törölje az adott személyt a jegyzékből és nevezzen ki valaki mást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság ellenőrzi a tagállamok által kinevezett, szaktekintéllyel bíró független személyekre vonatkozó, a harmadik albekezdésben említett információkat. Ezeket az ellenőrzéseket a tagállamoktól kapott információk beérkezésétől számított három hónapon belül kell elvégezni. Amennyiben a Bizottságnak kétségei vannak a kinevezett személyek függetlenségét illetően, felkérheti a tagállamot, hogy szolgáljon további információkkal, és ha a kételyei továbbra is fennállnak, kérheti a tagállamot, hogy törölje az adott személyt a jegyzékből és nevezzen ki valaki mást.

A Bizottság ellenőrzi a tagállamok által kinevezett, szaktekintéllyel bíró független személyekre vonatkozó, a harmadik albekezdésben említett információkat. Ezeket az ellenőrzéseket a tagállamoktól kapott információk beérkezésétől számított három hónapon belül kell elvégezni. Amennyiben a Bizottságnak kétségei vannak a kinevezett személyek függetlenségét illetően, felkérheti a tagállamot, hogy szolgáljon további információkkal, és ha a kételyei továbbra is fennállnak, kérheti a tagállamot, hogy törölje az adott személyt a jegyzékből és nevezzen ki valaki mást.

Módosítás 48

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés – 3 b albekezdés (új)

8 cikk – 4 bekezdés – 3 b albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A szaktekintéllyel bíró független személyek jegyzékét nyilvánosan elérhetővé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A szaktekintéllyel bíró független személyek jegyzékét nyilvánosan elérhetővé kell tenni.

A szaktekintéllyel bíró független személyek jegyzékét nyilvánosan elérhetővé kell tenni.

Módosítás 49

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai megállapodhatnak a tanácsadó bizottság helyett egy alternatív vitarendezési bizottság létrehozásáról, mely véleményt dolgoz ki a kettős adóztatás megszüntetéséről a 13. cikkel összhangban. | (1)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai megállapodhatnak a tanácsadó bizottság helyett egy alternatív vitarendezési bizottság létrehozásáról, mely véleményt dolgoz ki a kettős adóztatás megszüntetéséről a 13. cikkel összhangban.
  Az alternatív vitarendezési bizottságot azonban lehetőség szerint csak kivételes esetben szabad igénybe venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai megállapodhatnak a tanácsadó bizottság helyett egy alternatív vitarendezési bizottság létrehozásáról, mely véleményt dolgoz ki a kettős adóztatás megszüntetéséről a 13. cikkel összhangban.

(1)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai megállapodhatnak a tanácsadó bizottság helyett egy alternatív vitarendezési bizottság létrehozásáról, mely véleményt dolgoz ki a kettős adóztatás megszüntetéséről a 13. cikkel összhangban.
  Az alternatív vitarendezési bizottságot azonban lehetőség szerint csak kivételes esetben szabad igénybe venni.

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az alternatív vitarendezési bizottság összetételében és formájában eltérhet a tanácsadó bizottságtól, és a vitarendezés céljából egyeztetést, közvetítést, szakértői véleményeket, döntőbírósági vagy bármilyen egyéb vitarendezési eljárást vagy módszert alkalmazhat. | (2)   Az alternatív vitarendezési bizottság összetételében és formájában eltérhet a tanácsadó bizottságtól, és a vitarendezés céljából egyeztetést, közvetítést, szakértői véleményeket, döntőbírósági vagy bármilyen egyéb
  hatékony és elismert
  vitarendezési eljárást vagy módszert alkalmazhat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az alternatív vitarendezési bizottság összetételében és formájában eltérhet a tanácsadó bizottságtól, és a vitarendezés céljából egyeztetést, közvetítést, szakértői véleményeket, döntőbírósági vagy bármilyen egyéb vitarendezési eljárást vagy módszert alkalmazhat.

(2)   Az alternatív vitarendezési bizottság összetételében és formájában eltérhet a tanácsadó bizottságtól, és a vitarendezés céljából egyeztetést, közvetítést, szakértői véleményeket, döntőbírósági vagy bármilyen egyéb
  hatékony és elismert
  vitarendezési eljárást vagy módszert alkalmazhat.

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés

9 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az alternatív vitarendezési bizottságra a 11–15. cikk alkalmazandó, a 13. cikk többségi szabályokról szóló (3) bekezdése kivételével. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai eltérő többségi szabályokról állapodhatnak meg az alternatív vitarendezési bizottság működési szabályzatában. | (4)   Az alternatív vitarendezési bizottságra a 11–15. cikk alkalmazandó, a 13. cikk többségi szabályokról szóló (3) bekezdése kivételével. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai eltérő többségi szabályokról állapodhatnak meg az alternatív vitarendezési bizottság működési szabályzatában
  , feltéve, ha biztosított a vita rendezésére kinevezett személyek függetlensége és az összeférhetetlenség hiánya
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az alternatív vitarendezési bizottságra a 11–15. cikk alkalmazandó, a 13. cikk többségi szabályokról szóló (3) bekezdése kivételével. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai eltérő többségi szabályokról állapodhatnak meg az alternatív vitarendezési bizottság működési szabályzatában.

(4)   Az alternatív vitarendezési bizottságra a 11–15. cikk alkalmazandó, a 13. cikk többségi szabályokról szóló (3) bekezdése kivételével. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai eltérő többségi szabályokról állapodhatnak meg az alternatív vitarendezési bizottság működési szabályzatában
  , feltéve, ha biztosított a vita rendezésére kinevezett személyek függetlensége és az összeférhetetlenség hiánya
  .

Módosítás 52

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

10 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a 6. cikk (4) bekezdésében előírt
  ötven naptári napos
  időszakon belül az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatósága tájékoztassa az adózókat a következőkről: | A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a 6. cikk (4) bekezdésében előírt
  egy hónapos
  időszakon belül az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatósága tájékoztassa az adózókat a következőkről: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a 6. cikk (4) bekezdésében előírt
  ötven naptári napos
  időszakon belül az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatósága tájékoztassa az adózókat a következőkről:

ötven naptári napos

A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a 6. cikk (4) bekezdésében előírt
  egy hónapos
  időszakon belül az érintett tagállamok valamennyi illetékes hatósága tájékoztassa az adózókat a következőkről:

egy hónapos

Módosítás 53

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

10 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdés b) pontjában említett dátumot legkésőbb a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság létrehozásától számított
  hat
  hónapon belüli időpontra kell meghatározni. | Az első albekezdés b) pontjában említett dátumot legkésőbb a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság létrehozásától számított
  három
  hónapon belüli időpontra kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdés b) pontjában említett dátumot legkésőbb a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság létrehozásától számított
  hat
  hónapon belüli időpontra kell meghatározni.

hat

Az első albekezdés b) pontjában említett dátumot legkésőbb a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság létrehozásától számított
  három
  hónapon belüli időpontra kell meghatározni.

három

Módosítás 54

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 3 bekezdés

10 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A működési szabályzatnak az adózók felé történő hiányos közlése vagy közlésének elmulasztása esetére a tagállamok biztosítják, hogy a független személyek és az elnök a II. melléklettel összhangban véglegesítik a működési szabályzatot, és a 6. cikk (4) bekezdésében megállapított
  ötven naptári nap
  lejártát követő két héten belül megküldik az adózó részére. Abban az esetben, ha a független személyek és az elnök nem jutnak megegyezésre a működési szabályzatot illetően, avagy azt nem közlik az adózókkal, az adózók ezt jelenthetik a lakóhelyük vagy székhelyük szerinti illetékes bíróságon a jogi következmények megállapítása és a működési szabályzat végrehajtása érdekében. | (3)   A működési szabályzatnak az adózók felé történő hiányos közlése vagy közlésének elmulasztása esetére a tagállamok biztosítják, hogy a független személyek és az elnök a II. melléklettel összhangban véglegesítik a működési szabályzatot, és a 6. cikk (4) bekezdésében megállapított
  egy hónapos időtartam
  lejártát követő két héten belül megküldik az adózó részére. Abban az esetben, ha a független személyek és az elnök nem jutnak megegyezésre a működési szabályzatot illetően, avagy azt nem közlik az adózókkal, az adózók ezt jelenthetik a lakóhelyük vagy székhelyük szerinti illetékes bíróságon a jogi következmények megállapítása és a működési szabályzat végrehajtása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A működési szabályzatnak az adózók felé történő hiányos közlése vagy közlésének elmulasztása esetére a tagállamok biztosítják, hogy a független személyek és az elnök a II. melléklettel összhangban véglegesítik a működési szabályzatot, és a 6. cikk (4) bekezdésében megállapított
  ötven naptári nap
  lejártát követő két héten belül megküldik az adózó részére. Abban az esetben, ha a független személyek és az elnök nem jutnak megegyezésre a működési szabályzatot illetően, avagy azt nem közlik az adózókkal, az adózók ezt jelenthetik a lakóhelyük vagy székhelyük szerinti illetékes bíróságon a jogi következmények megállapítása és a működési szabályzat végrehajtása érdekében.

(3)   A működési szabályzatnak az adózók felé történő hiányos közlése vagy közlésének elmulasztása esetére a tagállamok biztosítják, hogy a független személyek és az elnök a II. melléklettel összhangban véglegesítik a működési szabályzatot, és a 6. cikk (4) bekezdésében megállapított
  egy hónapos időtartam
  lejártát követő két héten belül megküldik az adózó részére. Abban az esetben, ha a független személyek és az elnök nem jutnak megegyezésre a működési szabályzatot illetően, avagy azt nem közlik az adózókkal, az adózók ezt jelenthetik a lakóhelyük vagy székhelyük szerinti illetékes bíróságon a jogi következmények megállapítása és a működési szabályzat végrehajtása érdekében.

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 6. cikkben említett eljárás alkalmazásában az érintett egy vagy több adózó a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság rendelkezésére
  bocsáthat
  bármely, a határozat szempontjából lényeges információt, bizonyítékot vagy dokumentumot. Az érintett tagállamok adózói és illetékes hatóságai a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság kérésére bármely információt, bizonyítékot vagy dokumentumot rendelkezésre bocsátanak. Mindazonáltal, az adott tagállamok illetékes hatóságai az alábbi esetek bármelyikében megtagadhatják a kért információknak a tanácsadó bizottság rendelkezésére bocsátását: | (1)   A 6. cikkben említett eljárás alkalmazásában az érintett egy vagy több adózó a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság rendelkezésére
  bocsát
  bármely, a határozat szempontjából lényeges információt, bizonyítékot vagy dokumentumot. Az érintett tagállamok adózói és illetékes hatóságai a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság kérésére bármely információt, bizonyítékot vagy dokumentumot rendelkezésre bocsátanak. Mindazonáltal, az adott tagállamok illetékes hatóságai az alábbi esetek bármelyikében megtagadhatják a kért információknak a tanácsadó bizottság rendelkezésére bocsátását: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 6. cikkben említett eljárás alkalmazásában az érintett egy vagy több adózó a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság rendelkezésére
  bocsáthat
  bármely, a határozat szempontjából lényeges információt, bizonyítékot vagy dokumentumot. Az érintett tagállamok adózói és illetékes hatóságai a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság kérésére bármely információt, bizonyítékot vagy dokumentumot rendelkezésre bocsátanak. Mindazonáltal, az adott tagállamok illetékes hatóságai az alábbi esetek bármelyikében megtagadhatják a kért információknak a tanácsadó bizottság rendelkezésére bocsátását:

(1)   A 6. cikkben említett eljárás alkalmazásában az érintett egy vagy több adózó a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság rendelkezésére
  bocsát
  bármely, a határozat szempontjából lényeges információt, bizonyítékot vagy dokumentumot. Az érintett tagállamok adózói és illetékes hatóságai a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság kérésére bármely információt, bizonyítékot vagy dokumentumot rendelkezésre bocsátanak. Mindazonáltal, az adott tagállamok illetékes hatóságai az alábbi esetek bármelyikében megtagadhatják a kért információknak a tanácsadó bizottság rendelkezésére bocsátását:

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményét a létrehozásától számított
  hat
  hónapon belül megküldi az érintett tagállamok illetékes hatóságai részére. | (1)   A tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményét a létrehozásától számított
  három
  hónapon belül megküldi az érintett tagállamok illetékes hatóságai részére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményét a létrehozásától számított
  hat
  hónapon belül megküldi az érintett tagállamok illetékes hatóságai részére.

(1)   A tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményét a létrehozásától számított
  három
  hónapon belül megküldi az érintett tagállamok illetékes hatóságai részére.

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményének megfogalmazása során figyelembe veszi a vonatkozó nemzeti jogszabályokat és a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményeket. Amennyiben az érintett tagállamok között nincs érvényben a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó megállapodás vagy egyezmény, a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményében hivatkozhat az adózással kapcsolatos nemzetközi gyakorlatokra, így például az OECD legutóbbi adózási modellegyezményére. | (2)   A tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményének megfogalmazása során figyelembe veszi a vonatkozó nemzeti jogszabályokat és a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményeket. Amennyiben az érintett tagállamok között nincs érvényben a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó megállapodás vagy egyezmény, a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményében hivatkozhat az adózással kapcsolatos nemzetközi gyakorlatokra, így például az OECD legutóbbi adózási modellegyezményére
  és az ENSZ kettős adódtatásról szóló legutóbbi modellegyezményére
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményének megfogalmazása során figyelembe veszi a vonatkozó nemzeti jogszabályokat és a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményeket. Amennyiben az érintett tagállamok között nincs érvényben a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó megállapodás vagy egyezmény, a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményében hivatkozhat az adózással kapcsolatos nemzetközi gyakorlatokra, így például az OECD legutóbbi adózási modellegyezményére.

(2)   A tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményének megfogalmazása során figyelembe veszi a vonatkozó nemzeti jogszabályokat és a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményeket. Amennyiben az érintett tagállamok között nincs érvényben a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozó megállapodás vagy egyezmény, a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményében hivatkozhat az adózással kapcsolatos nemzetközi gyakorlatokra, így például az OECD legutóbbi adózási modellegyezményére
  és az ENSZ kettős adódtatásról szóló legutóbbi modellegyezményére
  .

Módosítás 58

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az illetékes hatóságoknak a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményének közlésétől számítva
  hat
  hónap áll rendelkezésükre, hogy megállapodjanak a kettős adóztatás megszüntetéséről. | (1)   Az illetékes hatóságoknak a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményének közlésétől számítva
  három
  hónap áll rendelkezésükre, hogy megállapodjanak a kettős adóztatás megszüntetéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az illetékes hatóságoknak a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményének közlésétől számítva
  hat
  hónap áll rendelkezésükre, hogy megállapodjanak a kettős adóztatás megszüntetéséről.

(1)   Az illetékes hatóságoknak a tanácsadó bizottság vagy az alternatív vitarendezési bizottság véleményének közlésétől számítva
  három
  hónap áll rendelkezésükre, hogy megállapodjanak a kettős adóztatás megszüntetéséről.

Módosítás 59

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés

14 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamoknak rendelkezniük kell arról, hogy a kettős adóztatás megszüntetésére irányuló végleges határozatot annak elfogadásától számított harminc naptári napon belül minden egyes illetékes hatóság megküldje az adózók felé. Amennyiben az adózó a harminc
  naptári
  napos határidőn belül nem kap értesítést
  a
  határozatról, az adózó a lakóhelye vagy székhelye szerinti tagállamban fellebbezhet a nemzeti szabályokkal összhangban. | (3)   A tagállamoknak rendelkezniük kell arról, hogy a kettős adóztatás megszüntetésére irányuló végleges határozatot annak elfogadásától számított harminc naptári napon belül minden egyes illetékes hatóság megküldje az adózók felé. Amennyiben az adózó a harminc napos határidőn belül nem kap értesítést
  e
  határozatról, az adózó a lakóhelye vagy székhelye szerinti tagállamban fellebbezhet a nemzeti szabályokkal összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamoknak rendelkezniük kell arról, hogy a kettős adóztatás megszüntetésére irányuló végleges határozatot annak elfogadásától számított harminc naptári napon belül minden egyes illetékes hatóság megküldje az adózók felé. Amennyiben az adózó a harminc
  naptári
  napos határidőn belül nem kap értesítést
  a
  határozatról, az adózó a lakóhelye vagy székhelye szerinti tagállamban fellebbezhet a nemzeti szabályokkal összhangban.

(3)   A tagállamoknak rendelkezniük kell arról, hogy a kettős adóztatás megszüntetésére irányuló végleges határozatot annak elfogadásától számított harminc naptári napon belül minden egyes illetékes hatóság megküldje az adózók felé. Amennyiben az adózó a harminc napos határidőn belül nem kap értesítést
  e
  határozatról, az adózó a lakóhelye vagy székhelye szerinti tagállamban fellebbezhet a nemzeti szabályokkal összhangban.

Módosítás 60

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A jogvita kölcsönös egyeztetési eljárás vagy vitarendezési eljárás alá vonása
  ellenére
  az érintett tagállam kezdeményezhet vagy folytathat bírósági eljárást vagy közigazgatási és büntetőjogi szankciók kiszabására irányuló eljárást ugyanazzal az üggyel kapcsolatban. | (2)   A jogvita kölcsönös egyeztetési eljárás vagy vitarendezési eljárás alá vonása
  azt eredményezi, hogy
  az érintett tagállam
  nem
  kezdeményezhet vagy folytathat bírósági eljárást vagy közigazgatási és büntetőjogi szankciók kiszabására irányuló eljárást ugyanazzal az üggyel kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A jogvita kölcsönös egyeztetési eljárás vagy vitarendezési eljárás alá vonása
  ellenére
  az érintett tagállam kezdeményezhet vagy folytathat bírósági eljárást vagy közigazgatási és büntetőjogi szankciók kiszabására irányuló eljárást ugyanazzal az üggyel kapcsolatban.

(2)   A jogvita kölcsönös egyeztetési eljárás vagy vitarendezési eljárás alá vonása
  azt eredményezi, hogy
  az érintett tagállam
  nem
  kezdeményezhet vagy folytathat bírósági eljárást vagy közigazgatási és büntetőjogi szankciók kiszabására irányuló eljárást ugyanazzal az üggyel kapcsolatban.

Módosítás 61

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés – a pont

15 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 3. cikk (5) bekezdésében említett
  hat
  hónap; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a 3. cikk (5) bekezdésében említett
  hat
  hónap;

hat

| a) | a 3. cikk (5) bekezdésében említett
  három
  hónap; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk (5) bekezdésében említett
  három
  hónap;

három

Módosítás 62

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés – b pont

15 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 4. cikk (1) bekezdésében említett
  két
  év. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a 4. cikk (1) bekezdésében említett
  két
  év.

két

| b) | a 4. cikk (1) bekezdésében említett
  egy
  év. |
| --- | --- |

b)

a 4. cikk (1) bekezdésében említett
  egy
  év.

egy

Módosítás 63

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 6 bekezdés

15 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A 6. cikktől eltérve, az érintett tagállamok adócsalás, szándékos mulasztás és súlyos gondatlanság előfordulása esetén megtagadhatják a vitarendezési eljáráshoz való hozzáférést. | (6)   A 6. cikktől eltérve, az érintett tagállamok
  egy büntető- vagy igazgatási eljárás keretében hozott jogerős ítélettel alátámasztott
  adócsalás, szándékos mulasztás és súlyos gondatlanság előfordulása esetén
  ugyanebben az ügyben
  megtagadhatják a vitarendezési eljáráshoz való hozzáférést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A 6. cikktől eltérve, az érintett tagállamok adócsalás, szándékos mulasztás és súlyos gondatlanság előfordulása esetén megtagadhatják a vitarendezési eljáráshoz való hozzáférést.

(6)   A 6. cikktől eltérve, az érintett tagállamok
  egy büntető- vagy igazgatási eljárás keretében hozott jogerős ítélettel alátámasztott
  adócsalás, szándékos mulasztás és súlyos gondatlanság előfordulása esetén
  ugyanebben az ügyben
  megtagadhatják a vitarendezési eljáráshoz való hozzáférést.

Módosítás 64

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az illetékes hatóságok közzéteszik a 14. cikkben említett végleges határozatot,
  amennyiben ehhez valamennyi érintett adózó hozzájárul
  . | (2)   Az illetékes hatóságok
  teljes terjedelmében
  közzéteszik a 14. cikkben említett végleges határozatot
  . Abban az esetben azonban, ha az adózók arra hivatkoznak, hogy a határozatban bizonyos pontok érzékeny kereskedelmi, ipari vagy szakmai információkat érintenek, az illetékes hatóságok mérlegelhetik ezt az érvelést, és az érzékeny részek törlésével e lehető legnagyobb információtartalommal teszik közzé a határozatot. Az illetékes hatóságoknak törekedniük kell arra, hogy a lehető legnagyobb átláthatóságot biztosítsák a végleges határozat közzététele során, ugyanakkor az adózók alkotmányos jogait is védeniük kell, különös tekintettel azon információkra, amelyek közzététele révén egyértelműen és nyilvánvalóan ipari és kereskedelmi szempontból érzékeny információk kerülnének a versenytársak birtokába
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az illetékes hatóságok közzéteszik a 14. cikkben említett végleges határozatot,
  amennyiben ehhez valamennyi érintett adózó hozzájárul
  .

(2)   Az illetékes hatóságok
  teljes terjedelmében
  közzéteszik a 14. cikkben említett végleges határozatot
  . Abban az esetben azonban, ha az adózók arra hivatkoznak, hogy a határozatban bizonyos pontok érzékeny kereskedelmi, ipari vagy szakmai információkat érintenek, az illetékes hatóságok mérlegelhetik ezt az érvelést, és az érzékeny részek törlésével e lehető legnagyobb információtartalommal teszik közzé a határozatot. Az illetékes hatóságoknak törekedniük kell arra, hogy a lehető legnagyobb átláthatóságot biztosítsák a végleges határozat közzététele során, ugyanakkor az adózók alkotmányos jogait is védeniük kell, különös tekintettel azon információkra, amelyek közzététele révén egyértelműen és nyilvánvalóan ipari és kereskedelmi szempontból érzékeny információk kerülnének a versenytársak birtokába
  .

Módosítás 65

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

16 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben valamelyik érintett adózó nem egyezik bele a végleges határozat teljes körű közzétételébe, az illetékes hatóságok a végleges határozat kivonatát teszik közzé, melyben szerepel az ügynek és tárgyának ismertetése, időpontja, az érintett adózási időszakok, a jogalap, az iparág, valamint a végeredmény rövid ismertetése. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben valamelyik érintett adózó nem egyezik bele a végleges határozat teljes körű közzétételébe, az illetékes hatóságok a végleges határozat kivonatát teszik közzé, melyben szerepel az ügynek és tárgyának ismertetése, időpontja, az érintett adózási időszakok, a jogalap, az iparág, valamint a végeredmény rövid ismertetése.

Amennyiben valamelyik érintett adózó nem egyezik bele a végleges határozat teljes körű közzétételébe, az illetékes hatóságok a végleges határozat kivonatát teszik közzé, melyben szerepel az ügynek és tárgyának ismertetése, időpontja, az érintett adózási időszakok, a jogalap, az iparág, valamint a végeredmény rövid ismertetése.

törölve

törölve

Módosítás 67

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 4 bekezdés

16 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabványos formanyomtatványokat dolgoz ki a (2)
  és (3)
  bekezdésben említett információk közzétételére. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 18. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni. | (4)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabványos formanyomtatványokat dolgoz ki a (2) bekezdésben említett információk közzétételére. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 18. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabványos formanyomtatványokat dolgoz ki a (2)
  és (3)
  bekezdésben említett információk közzétételére. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 18. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni.

(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabványos formanyomtatványokat dolgoz ki a (2) bekezdésben említett információk közzétételére. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 18. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással kell elfogadni.

Módosítás 68

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 5 bekezdés

16 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az illetékes hatóságok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a (3) bekezdés szerint közzéteendő információkról. | (5)   Az illetékes hatóságok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a (3) bekezdés szerint közzéteendő információkról.
  A Bizottság közösen használt adatformátumban rendelkezésre bocsátja ezt az információt egy központilag kezelt honlapon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az illetékes hatóságok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a (3) bekezdés szerint közzéteendő információkról.

(5)   Az illetékes hatóságok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a (3) bekezdés szerint közzéteendő információkról.
  A Bizottság közösen használt adatformátumban rendelkezésre bocsátja ezt az információt egy központilag kezelt honlapon.

Módosítás 69

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság az interneten elérhetővé teszi és folyamatosan frissíti a 8. cikk (4) bekezdésében említett szaktekintéllyel bíró független személyek jegyzékét, megjelölve azokat a személyeket, akik elnökké nevezhetők ki. A jegyzék
  ezen személyeknek kizárólag
  a 
  nevét tartalmazza. | (1)   A Bizottság az interneten
  nyílt adatformátumban
  elérhetővé teszi és folyamatosan frissíti a 8. cikk (4) bekezdésében említett szaktekintéllyel bíró független személyek jegyzékét, megjelölve azokat a személyeket, akik elnökké nevezhetők ki. A jegyzék
  tartalmazza e személyek nevét, hovatartozásukat, önéletrajzukat, valamint
  a 
  képesítéseikkel és a gyakorlati tapasztalatukkal kapcsolatos információkat, továbbá az esetleges összeférhetetlenségre vonatkozó nyilatkozataikat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság az interneten elérhetővé teszi és folyamatosan frissíti a 8. cikk (4) bekezdésében említett szaktekintéllyel bíró független személyek jegyzékét, megjelölve azokat a személyeket, akik elnökké nevezhetők ki. A jegyzék
  ezen személyeknek kizárólag
  a 
  nevét tartalmazza.

(1)   A Bizottság az interneten
  nyílt adatformátumban
  elérhetővé teszi és folyamatosan frissíti a 8. cikk (4) bekezdésében említett szaktekintéllyel bíró független személyek jegyzékét, megjelölve azokat a személyeket, akik elnökké nevezhetők ki. A jegyzék
  tartalmazza e személyek nevét, hovatartozásukat, önéletrajzukat, valamint
  a 
  képesítéseikkel és a gyakorlati tapasztalatukkal kapcsolatos információkat, továbbá az esetleges összeférhetetlenségre vonatkozó nyilatkozataikat;

Módosítás 70

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 a cikk (új)

21 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21a. cikk |
| | Felülvizsgálat |
| | ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított három év elteltével]-ig a Bizottság – nyilvános konzultáció alapján és az illetékes hatóságokkal folytatott megbeszélések fényében – elvégzi ezen irányelv alkalmazásának és hatályának felülvizsgálatát. A Bizottság azt is elemzi, hogy egy állandó jellegű tanácsadó bizottság („állandó tanácsadó bizottság”) tovább növelné-e az eredményességet és a vitarendezési eljárások hatékonyságát. |
| | A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely adott esetben módosításra irányuló jogalkotási javaslatot tartalmaz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21a. cikk

21a. cikk

Felülvizsgálat

Felülvizsgálat

... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított három év elteltével]-ig a Bizottság – nyilvános konzultáció alapján és az illetékes hatóságokkal folytatott megbeszélések fényében – elvégzi ezen irányelv alkalmazásának és hatályának felülvizsgálatát. A Bizottság azt is elemzi, hogy egy állandó jellegű tanácsadó bizottság („állandó tanácsadó bizottság”) tovább növelné-e az eredményességet és a vitarendezési eljárások hatékonyságát.

... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított három év elteltével]-ig a Bizottság – nyilvános konzultáció alapján és az illetékes hatóságokkal folytatott megbeszélések fényében – elvégzi ezen irányelv alkalmazásának és hatályának felülvizsgálatát. A Bizottság azt is elemzi, hogy egy állandó jellegű tanácsadó bizottság („állandó tanácsadó bizottság”) tovább növelné-e az eredményességet és a vitarendezési eljárások hatékonyságát.

A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely adott esetben módosításra irányuló jogalkotási javaslatot tartalmaz.

A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely adott esetben módosításra irányuló jogalkotási javaslatot tartalmaz.

Módosítás 71

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 5 cím – 2 a sor (új)

I melléklet – 5 cím – 2 a sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Gewerbesteuer |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Gewerbesteuer

Gewerbesteuer

Módosítás 72

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 12 cím – 2 a sor (új)

I melléklet – 12 cím – 2 a sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Imposta regionale sulle attività produttive |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Imposta regionale sulle attività produttive

Imposta regionale sulle attività produttive

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0408.

1

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0310.

2

(3)  HL L 225., 1990.8.20., 10. o.

3

(1a)  

  HL L 225., 1990.8.20., 10. o.

1a

HL L 225., 1990.8.20., 10. o.

(7)  

  HL L 225., 1990.8.20., 10. o.

7

HL L 225., 1990.8.20., 10. o.

(1a)  
  Javaslat a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre (COM(2016)0683).

1a

Javaslat a közös összevont társaságiadó-alapról (KÖTA) szóló tanácsi irányelvre (COM(2016)0683).

---