# Službeni list C 343/2018

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 343 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.25 rujna 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 343

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.25 rujna 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupština Euronesta |
| 2018/C 343/01 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o sigurnosnim izazovima u zemljama Istočnog partnerstva i jačanju uloge EU-a u njihovom rješavanju | 1 |
| 2018/C 343/02 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o izravnim stranim ulaganjima u države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva | 8 |
| 2018/C 343/03 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o razvoju energetske učinkovitosti i energetskoj održivosti u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva | 12 |
| 2018/C 343/04 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o rješavanju pitanja neformalnog i neprijavljenog rada i jačanju socijalne sigurnosti zaposlenika u državama članicama Europske unije i zemljama Istočnog partnerstva | 19 |
| 2018/C 343/05 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o ukrajinskim političkim zatvorenicima u Rusiji, posebice Olegu Sencovu | 24 |
| 2018/C 343/06 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o bržoj ratifikaciji u nacionalnim parlamentima država članica EU-a Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane | 26 |
| 2018/C 343/07 | Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o višegodišnjem financijskom okviru EU-a za razdoblje nakon 2020. i razvoju modela Istočno partnerstvo plus | 27 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Parlamentarna skupština Euronesta

2018/C 343/01

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o sigurnosnim izazovima u zemljama Istočnog partnerstva i jačanju uloge EU-a u njihovom rješavanju

1

2018/C 343/02

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o izravnim stranim ulaganjima u države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva

8

2018/C 343/03

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o razvoju energetske učinkovitosti i energetskoj održivosti u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva

12

2018/C 343/04

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o rješavanju pitanja neformalnog i neprijavljenog rada i jačanju socijalne sigurnosti zaposlenika u državama članicama Europske unije i zemljama Istočnog partnerstva

19

2018/C 343/05

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o ukrajinskim političkim zatvorenicima u Rusiji, posebice Olegu Sencovu

24

2018/C 343/06

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o bržoj ratifikaciji u nacionalnim parlamentima država članica EU-a Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane

26

2018/C 343/07

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o višegodišnjem financijskom okviru EU-a za razdoblje nakon 2020. i razvoju modela Istočno partnerstvo plus

27

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Parlamentarna skupština Euronesta

| 25.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 343/1

---

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o sigurnosnim izazovima u zemljama Istočnog partnerstva i jačanju uloge EU-a u njihovom rješavanju

(2018/C 343/01)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenog 2017. u Bruxellesu te izjave s prethodnih sastanaka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenog 2017. u Bruxellesu te izjave s prethodnih sastanaka,

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije iz lipnja 2016. naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije iz lipnja 2016. naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa”,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300),

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. svibnja 2017. o provedbi revizije europske politike susjedstva (JOIN(2017)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. svibnja 2017. o provedbi revizije europske politike susjedstva (JOIN(2017)0018),

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 23. studenog 2016. o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 23. studenog 2016. o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (2),

| — | uzimajući u obzir višestranačku rezoluciju Parlamenta Gruzije od 21. ožujka 2018. o teškom kršenju ljudskih prava u okupiranoj Abhaziji i regiji Chinvali te listu Othozoria-Tatunašvili, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir višestranačku rezoluciju Parlamenta Gruzije od 21. ožujka 2018. o teškom kršenju ljudskih prava u okupiranoj Abhaziji i regiji Chinvali te listu Othozoria-Tatunašvili,

| — | uzimajući u obzir zaključke šeste plenarne sjednice Parlamentarne skupštine Euronesta održane 31. listopada i 1. studenog u Kijevu, posebno u pogledu pitanja kibersigurnosti; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke šeste plenarne sjednice Parlamentarne skupštine Euronesta održane 31. listopada i 1. studenog u Kijevu, posebno u pogledu pitanja kibersigurnosti;

| A. | budući da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje dijele ključan interes da se u Europi zajamče mir i sigurnost, što je primarni preduvjet za njihovu stabilnost, prosperitet i razvoj; |
| --- | --- |

A.

budući da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje dijele ključan interes da se u Europi zajamče mir i sigurnost, što je primarni preduvjet za njihovu stabilnost, prosperitet i razvoj;

| B. | budući da unutarnja sigurnost, stabilnost i mir u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva podrazumijevaju poštovanje međunarodnog prava i poretka, suvereniteta i temeljnih vrijednosti poput demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

B.

budući da unutarnja sigurnost, stabilnost i mir u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva podrazumijevaju poštovanje međunarodnog prava i poretka, suvereniteta i temeljnih vrijednosti poput demokracije i vladavine prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| C. | budući da se Istočnim partnerstvom nastoje ostvariti zajednički ciljevi promicanja stabilnosti, potpore demokratskim reformama, izgradnje povjerenja i suradnje, jačanja i konsolidiranja demokratskih institucija, dobrosusjedskih odnosa, mirnog rješavanja sukoba i regionalne suradnje, poboljšanja međuljudskih kontakata i poticanja trgovine, u cilju jačanja političkog dijaloga i pridruživanja, kao i gospodarske suradnje i integracije; budući da se, u skladu s načelom diferenciranog pristupa, svakoj partnerskoj zemlji nudi mogućnost jačanja političkih i gospodarskih odnosa s EU-om u onoj mjeri u kojoj to odgovara njezinim težnjama; budući da u skladu s člankom 49. Ugovora o europskoj uniji (UEU) i Rimskom deklaracijom od 25. ožujka 2017., svaka europska država može podnijeti zahtjev za članstvo u Europskoj uniji, pod uvjetom da zadovoljava kriterije iz Kopenhagena te poštuje načela demokracije, odnosno da poštuje temeljne slobode i ljudska prava, uključujući prava manjina, i vladavinu prava; |
| --- | --- |

C.

budući da se Istočnim partnerstvom nastoje ostvariti zajednički ciljevi promicanja stabilnosti, potpore demokratskim reformama, izgradnje povjerenja i suradnje, jačanja i konsolidiranja demokratskih institucija, dobrosusjedskih odnosa, mirnog rješavanja sukoba i regionalne suradnje, poboljšanja međuljudskih kontakata i poticanja trgovine, u cilju jačanja političkog dijaloga i pridruživanja, kao i gospodarske suradnje i integracije; budući da se, u skladu s načelom diferenciranog pristupa, svakoj partnerskoj zemlji nudi mogućnost jačanja političkih i gospodarskih odnosa s EU-om u onoj mjeri u kojoj to odgovara njezinim težnjama; budući da u skladu s člankom 49. Ugovora o europskoj uniji (UEU) i Rimskom deklaracijom od 25. ožujka 2017., svaka europska država može podnijeti zahtjev za članstvo u Europskoj uniji, pod uvjetom da zadovoljava kriterije iz Kopenhagena te poštuje načela demokracije, odnosno da poštuje temeljne slobode i ljudska prava, uključujući prava manjina, i vladavinu prava;

| D. | budući da bi sve zemlje Istočnog partnerstva, kao suverene države, trebale slobodno odlučivati o smjeru svojih vanjskih i sigurnosnih politika, bez pritisaka izvana ili opasnosti od vojne ili gospodarske odmazde, kako je predviđeno međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

D.

budući da bi sve zemlje Istočnog partnerstva, kao suverene države, trebale slobodno odlučivati o smjeru svojih vanjskih i sigurnosnih politika, bez pritisaka izvana ili opasnosti od vojne ili gospodarske odmazde, kako je predviđeno međunarodnim pravom;

| E. | budući da su na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva 2017. u Bruxellesu sudionici istaknuli ulogu Istočnog partnerstva u jačanju državne, gospodarske i društvene otpornosti u susjedstvu EU-a, kako je navedeno i u Globalnoj strategiji za vanjsku i sigurnosnu politiku EU-a i u pregledu Europske politike susjedstva; |
| --- | --- |

E.

budući da su na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva 2017. u Bruxellesu sudionici istaknuli ulogu Istočnog partnerstva u jačanju državne, gospodarske i društvene otpornosti u susjedstvu EU-a, kako je navedeno i u Globalnoj strategiji za vanjsku i sigurnosnu politiku EU-a i u pregledu Europske politike susjedstva;

| F. | budući da su dobro upravljanje i napredak prema demokraciji, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava te održivi gospodarski razvoj i smanjenje siromaštva važni elementi za jamčenje stabilnosti te jačanje unutarnje sigurnosti i otpornosti partnerskih zemalja, čime im se pomaže u stvaranju poticajnog okruženja za razvoj otpornijih i konkurentnijih gospodarstava; budući da su aktivno i neovisno civilno društvo, kao i neovisni mediji, od ključne važnosti za stvaranje otpornih društava; |
| --- | --- |

F.

budući da su dobro upravljanje i napredak prema demokraciji, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava te održivi gospodarski razvoj i smanjenje siromaštva važni elementi za jamčenje stabilnosti te jačanje unutarnje sigurnosti i otpornosti partnerskih zemalja, čime im se pomaže u stvaranju poticajnog okruženja za razvoj otpornijih i konkurentnijih gospodarstava; budući da su aktivno i neovisno civilno društvo, kao i neovisni mediji, od ključne važnosti za stvaranje otpornih društava;

| G. | budući da su se u Europi pojavili dosada nezabilježeni sigurnosni izazovi koji se dotiču i konvencionalnog i hibridnog ratovanja, a obuhvaćaju ekstremizam i radikalizaciju, kiberkriminalitet, terorizam i organizirani kriminal, o budući da se oni ne mogu riješiti bez zajedničkog preuzimanja odgovornosti i suradnje; |
| --- | --- |

G.

budući da su se u Europi pojavili dosada nezabilježeni sigurnosni izazovi koji se dotiču i konvencionalnog i hibridnog ratovanja, a obuhvaćaju ekstremizam i radikalizaciju, kiberkriminalitet, terorizam i organizirani kriminal, o budući da se oni ne mogu riješiti bez zajedničkog preuzimanja odgovornosti i suradnje;

| H. | budući da je EU ponovno istaknuo predanost promicanju stabilizacije i otpornosti svojih partnera te je u tu svrhu namijenio dodatna sredstva u okviru politike istočnog susjedstva; budući da je EU među svoje prioritete u području sigurnosti uključio borbu protiv kiberkriminala i korupcije te pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima; budući da je od presudne važnosti da se u višegodišnjom financijskom okviru EU-a za razdoblje nakon 2020. zadrži zaseban financijski instrument za susjedstvo, kao jasan dokaz političke važnosti koju EU pridaje regiji, i kako bi se zajamčio dugoročan, opipljiv učinak reformi; |
| --- | --- |

H.

budući da je EU ponovno istaknuo predanost promicanju stabilizacije i otpornosti svojih partnera te je u tu svrhu namijenio dodatna sredstva u okviru politike istočnog susjedstva; budući da je EU među svoje prioritete u području sigurnosti uključio borbu protiv kiberkriminala i korupcije te pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima; budući da je od presudne važnosti da se u višegodišnjom financijskom okviru EU-a za razdoblje nakon 2020. zadrži zaseban financijski instrument za susjedstvo, kao jasan dokaz političke važnosti koju EU pridaje regiji, i kako bi se zajamčio dugoročan, opipljiv učinak reformi;

| I. | budući da se i u EU-u i u istočnoeuropskim partnerskim zemljama građani, poduzeća i javne uprave u velikoj mjeri oslanjaju na informacijske i komunikacijske tehnologije te su stoga u sve većoj mjeri osjetljivi na kiberkriminal; budući da su za pružanje odgovora na kiberincidente potrebni sposobnosti, stručnost, tehnologije i obavještajni podaci koje treba razvijati u državama članicama EU-a i u istočnoeuropskim partnerskim zemljama; budući da je očito da je za kibernapade na nekoliko država članica EU-a i partnerskih zemalja odgovorna ruska vlada; |
| --- | --- |

I.

budući da se i u EU-u i u istočnoeuropskim partnerskim zemljama građani, poduzeća i javne uprave u velikoj mjeri oslanjaju na informacijske i komunikacijske tehnologije te su stoga u sve većoj mjeri osjetljivi na kiberkriminal; budući da su za pružanje odgovora na kiberincidente potrebni sposobnosti, stručnost, tehnologije i obavještajni podaci koje treba razvijati u državama članicama EU-a i u istočnoeuropskim partnerskim zemljama; budući da je očito da je za kibernapade na nekoliko država članica EU-a i partnerskih zemalja odgovorna ruska vlada;

| J. | budući da je Komisija u studenom 2017. pokrenula savjetovanja o problemima koji nastaju kao posljedica širenja lažnih informacija preko tradicionalnih i društvenih medija te o najboljim načinima za borbu protiv toga; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija u studenom 2017. pokrenula savjetovanja o problemima koji nastaju kao posljedica širenja lažnih informacija preko tradicionalnih i društvenih medija te o najboljim načinima za borbu protiv toga;

| K. | budući da je EU u rujnu 2015. osnovao radnu skupinu za stratešku komunikaciju na istoku (East StratCom) kao instrument za borbu protiv ruske propagande i dezinformacija, kojoj se međutim još uvijek ne pružaju dostatna sredstva; |
| --- | --- |

K.

budući da je EU u rujnu 2015. osnovao radnu skupinu za stratešku komunikaciju na istoku (East StratCom) kao instrument za borbu protiv ruske propagande i dezinformacija, kojoj se međutim još uvijek ne pružaju dostatna sredstva;

| L. | budući da su neriješeni sukobi kojima su zahvaćeni Armenija, Azerbajdžan, Gruzija i Republika Moldova te vojna agresija Rusije koja je u tijeku u istočnoj Ukrajini prouzrokovali teške gubitke života te da i dalje predstavljaju velik izazov za razvoj i sigurnost regije; |
| --- | --- |

L.

budući da su neriješeni sukobi kojima su zahvaćeni Armenija, Azerbajdžan, Gruzija i Republika Moldova te vojna agresija Rusije koja je u tijeku u istočnoj Ukrajini prouzrokovali teške gubitke života te da i dalje predstavljaju velik izazov za razvoj i sigurnost regije;

| M. | budući da je Rusija potaknula i još uvijek održava neke od tih sukoba u okviru svoje strategije za regionalnu dominaciju u istočnoj Europi i budući da Rusija svoju vojnu prisutnost u regiji koristi za pritisak na partnerske zemlje, što je u suprotnosti s njezinim međunarodnim obvezama u pogledu očuvanja međunarodnog pravnog poretka; budući da Rusija nezakonito drži vojne snage u okupiranim područjima i separatističkim regijama Gruzije i Moldove te da separatističkim snagama u Ukrajini pruža vodstvo, osoblje i vojnu opremu; budući da Rusija nezakonito drži vojne snage i znatne količine streljiva i vojne opreme na okupiranom području i separatističkoj regiji Pridnjestrovlje u Republici Moldovi te da provodi zajedničke vojne vježbe s vojnim snagama režima u Pridnjestrovlju; |
| --- | --- |

M.

budući da je Rusija potaknula i još uvijek održava neke od tih sukoba u okviru svoje strategije za regionalnu dominaciju u istočnoj Europi i budući da Rusija svoju vojnu prisutnost u regiji koristi za pritisak na partnerske zemlje, što je u suprotnosti s njezinim međunarodnim obvezama u pogledu očuvanja međunarodnog pravnog poretka; budući da Rusija nezakonito drži vojne snage u okupiranim područjima i separatističkim regijama Gruzije i Moldove te da separatističkim snagama u Ukrajini pruža vodstvo, osoblje i vojnu opremu; budući da Rusija nezakonito drži vojne snage i znatne količine streljiva i vojne opreme na okupiranom području i separatističkoj regiji Pridnjestrovlje u Republici Moldovi te da provodi zajedničke vojne vježbe s vojnim snagama režima u Pridnjestrovlju;

| N. | budući da okupacija od strane Ruske Federacije gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije nakon rusko-gruzijskog rata 2008. godine te pripajanje krimskog poluotoka od strane Ruske Federacije 2014. godine predstavljaju brutalan dokaz nepoštovanja međunarodnog prava; budući da potpuna militarizacija tih područja koju su provele ruske vlasti predstavlja značajnu prijetnju regionalnoj i paneuropskoj sigurnosti; budući da je očito pogoršanje stanja ljudskih prava na okupiranim područjima, najizraženije u pogledu usmrćivanja i političkog progona gruzijskih i ukrajinskih građana, posebno krimskih Tatara; |
| --- | --- |

N.

budući da okupacija od strane Ruske Federacije gruzijskih regija Abhazije i Chinvalija/Južne Osetije nakon rusko-gruzijskog rata 2008. godine te pripajanje krimskog poluotoka od strane Ruske Federacije 2014. godine predstavljaju brutalan dokaz nepoštovanja međunarodnog prava; budući da potpuna militarizacija tih područja koju su provele ruske vlasti predstavlja značajnu prijetnju regionalnoj i paneuropskoj sigurnosti; budući da je očito pogoršanje stanja ljudskih prava na okupiranim područjima, najizraženije u pogledu usmrćivanja i političkog progona gruzijskih i ukrajinskih građana, posebno krimskih Tatara;

| O. | budući da EU podržava potpunu i stvarnu provedbu sporazuma iz Minska u istočnoj Ukrajini i produljenje sankcija uvjetovanih potpunom provedbom; budući da EU podržava 1999. godine donesenu Istanbulsku odluku Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) u pogledu Republike Moldove kao i preustroj trenutačne operacije za održavanje mira na Dnjestru u civilnu misiju s međunarodnim mandatom i pruža potporu OESS-ovoj skupini iz Minska i njezinim supredsjedateljima u njihovim naporima za rješavanje sukoba u Gorskom Karabahu kako bi se izbjegla nova erupcija nasilja i borbenih sukoba; budući da EU ustraje u tome da Ruska Federacija u potpunosti provede sporazum o prekidu vatre između Gruzije i Rusije u kojem je posredovao EU i da podržava međunarodne rasprave u Ženevi (GID), okvir uspostavljen kako bi se posljedice rusko-gruzijskog rata iz 2008. riješile primjenom instrumenata za rješavanje sukoba poput supredsjedništva GID-a, razmještanja promatračke misije EU-a (EUMM) na gruzijskim okupiranim područjima, pune potpore politici nepriznavanja i djelovanja te poništenja rezultata etničkog čišćenja koje je provela Ruska Federacija; |
| --- | --- |

O.

budući da EU podržava potpunu i stvarnu provedbu sporazuma iz Minska u istočnoj Ukrajini i produljenje sankcija uvjetovanih potpunom provedbom; budući da EU podržava 1999. godine donesenu Istanbulsku odluku Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) u pogledu Republike Moldove kao i preustroj trenutačne operacije za održavanje mira na Dnjestru u civilnu misiju s međunarodnim mandatom i pruža potporu OESS-ovoj skupini iz Minska i njezinim supredsjedateljima u njihovim naporima za rješavanje sukoba u Gorskom Karabahu kako bi se izbjegla nova erupcija nasilja i borbenih sukoba; budući da EU ustraje u tome da Ruska Federacija u potpunosti provede sporazum o prekidu vatre između Gruzije i Rusije u kojem je posredovao EU i da podržava međunarodne rasprave u Ženevi (GID), okvir uspostavljen kako bi se posljedice rusko-gruzijskog rata iz 2008. riješile primjenom instrumenata za rješavanje sukoba poput supredsjedništva GID-a, razmještanja promatračke misije EU-a (EUMM) na gruzijskim okupiranim područjima, pune potpore politici nepriznavanja i djelovanja te poništenja rezultata etničkog čišćenja koje je provela Ruska Federacija;

| P. | budući da EU provodi djelovanja koja za cilj imaju nadopuniti te napore promicanjem aktivnosti za jačanje povjerenja i izgradnju mira među svim stranama u sukobima, među ostalim i naporima koje ulaže posebni predstavnik EU-a za južni Kavkaz te provedbom programa Europskog partnerstva za mirno rješenje sukoba u Gorskom Karabahu (EPNK), koji za cilj imaju međusobno približavanje civilnih društava na svim stranama; |
| --- | --- |

P.

budući da EU provodi djelovanja koja za cilj imaju nadopuniti te napore promicanjem aktivnosti za jačanje povjerenja i izgradnju mira među svim stranama u sukobima, među ostalim i naporima koje ulaže posebni predstavnik EU-a za južni Kavkaz te provedbom programa Europskog partnerstva za mirno rješenje sukoba u Gorskom Karabahu (EPNK), koji za cilj imaju međusobno približavanje civilnih društava na svim stranama;

| Q. | budući da je opasnost koju predstavljaju kemijski, biološki, radiološki i nuklearni materijali razlog za snažnu zabrinutost za sigurnost građana; budući da se napad nervnim bojnim otrovom koji je ruska vlada izvršila na bivšeg obavještajnog časnika Sergeja Skripala i njegovu kćer Juliju Skripal 4. ožujka u Salisburyju mora smatrati prijetnjom samoj europskoj sigurnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da je opasnost koju predstavljaju kemijski, biološki, radiološki i nuklearni materijali razlog za snažnu zabrinutost za sigurnost građana; budući da se napad nervnim bojnim otrovom koji je ruska vlada izvršila na bivšeg obavještajnog časnika Sergeja Skripala i njegovu kćer Juliju Skripal 4. ožujka u Salisburyju mora smatrati prijetnjom samoj europskoj sigurnosti;

| R. | budući da se dosljednijim i odlučnijim pristupom EU-a i riješenošću da se Ruskoj Federaciji usuglašeno pristupa, koristeći pritom sve instrumente koje EU-u ima na raspolaganju, posebno uvjetovanost i sankcije, djelovanje EU-a za rješavanje sigurnosnih izazova u zemljama Istočnog partnerstva može učiniti djelotvornijim; |
| --- | --- |

R.

budući da se dosljednijim i odlučnijim pristupom EU-a i riješenošću da se Ruskoj Federaciji usuglašeno pristupa, koristeći pritom sve instrumente koje EU-u ima na raspolaganju, posebno uvjetovanost i sankcije, djelovanje EU-a za rješavanje sigurnosnih izazova u zemljama Istočnog partnerstva može učiniti djelotvornijim;

Poboljšanje stabilnosti jačanjem demokratskog upravljanja te gospodarskog i socijalnog razvoja u zemljama Istočnog partnerstva

| 1. | naglašava da je napredak prema dobrom demokratskom upravljanju, poštovanju ljudskih prava, vladavini prava, neovisnosti pravosuđa i smanjenju korupcije u zemljama Istočnog partnerstva ključan za sigurnost tih zemalja i smanjenje izloženosti njihovih društava unutarnjim i vanjskim pokušajima destabilizacije; poziva istočnoeuropske partnere da političke reforme nastave provoditi, ili nove pokrenu, na temelju demokratskih načela i vladavine prava, imajući na umu da su te reforme ključne za jačanje povjerenja građana u državne institucije; poziva istočnoeuropske partnere, ali i EU, da svim građanima zajamče jednaka prava, što se odnosi i na nacionalne manjine i njihove jezike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je jamčenje dobrog upravljanja u izvršenju zakonodavstva, sigurnosti i obrambenim institucijama ključno za zaštitu zemalja Istočnog partnerstva od pokušaja destabilizacije; potiče parlamente u partnerskim zemljama da u potpunosti koriste svoje pravo demokratskog nadzora nad tijelima za kazneni progon te vojnim i sigurnosnim službama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe ulogu organizacija za obranu ljudskih prava, neovisnih medija i organizacija civilnog društva u procesu demokratizacije i provedbe građanskog nadzora; poziva partnerske zemlje da zajamče da se tim organizacijama pruži snažna zaštita; potiče partnerske zemlje da u potpunosti provedu sve presude Europskog suda za ljudska prava, a posebno one koje se odnose na kršenja članka 18. Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava potporu nastojanjima partnerskih zemlja koja za cilj imaju razvoj ili preobrazbu njihovih gospodarstava, uklanjanje monopola i koncentracije vlasništva u privatnom sektoru, pružanje stabilnog gospodarskog i pravnog okvira i promicanje međunarodne trgovine te koja ih čine atraktivnijima za strane ulagače; smatra da bi partnerske zemlje trebale dati novi poticaj gospodarskim reformama kako bi ostvarile napredak prema dobro funkcionirajućem i održivom tržišnom gospodarstvu; naglašava da je potrebno, u skladu s prilikama, razmotriti daljnje korake za produbljivanje bilateralne i multilateralne regionalne integracije među istočnoeuropskim partnerskim zemljama, kao i za jačanje regionalne infrastrukture, uključujući energetsku infrastrukturu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče Komisiju i vlade partnerskih zemalja da pokrenu rasprave o mogućnostima da se partnerima pomogne ostvariti napredak na njihovom europskom putu iznalaženjem novih načina za dublju integraciju koji bi, ilustracije radi i ovisno o jačini i razmjerima ambicija pojedinačnih partnera, mogli dovesti do pristupanja pridruženih zemalja carinskoj uniji, energetskoj uniji i digitalnoj uniji s EU-om, u skladu s uzajamnim interesima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da bi financijsku potporu EU-a partnerima trebalo uvjetovati konkretnim reformskim mjerama i njihovom učinkovitom provedbom te da će pristup EU-a koji se temelji na poticajima i dalje koristiti onim partnerima koji su se u najvećoj mjeri upustili u ambiciozne reforme, u skladu s načelom „više za više”; nadalje ističe da bi potpora EU-a treba biti usklađena sa zajedničkom razinom ambicije za suradnju sa svakom pojedinačnom partnerskom zemljom; u tom smislu poziva Komisiju da dodatno ojača programe namijenjene pridruženim državama radi pružanja snažne pomoći za složene reforme koje ti partneri provode, posebno za potporu naporima u području pravnog usklađivanja i sektorske integracije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | preporučuje da zastupnici i državni službenici iz središnje uprave i pravosudnih tijela partnerskih zemalja u potpunosti iskoriste instrument Komisije za tehničku pomoć i razmjenu informacija (TAIEX) u postupku prilagodbe nacionalnih zakona, propisa i standarda kvalitete kako bi odgovarali onima država članica EU-a; |
| --- | --- |

7.

Jačanje suradnje u području sigurnosti i obrane

| 8. | poziva na to da se po potrebi pojača dijalog u području sigurnosti i obrane između EU-a i njegovih država članica, s jedne strane, i istočnoeuropskih partnerskih zemalja, s druge strane, te na daljnju suradnju u području zajedničke vanjske i sigurnosne politike/zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZVSP/ZSOP); pozdravlja činjenicu da EU sudjeluje u nizu misija u okviru ZSOP-a, primjerice misiji EUMM u Gruziju i misiji Europske unije za pomoć na granici između Moldove i Ukrajine (EUBAM) u Ukrajini, te da se to sudjelovanje temelji na vrijednostima; pozdravlja doprinos koji partnerske zemlje, posebno Gruzija, Moldova i Ukrajina, pružaju u okviru ZSOP-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava duboku zabrinutost zbog uporabe kemijskog, biološkog, radiološkog i nuklearnog (NRBK) oružja i umiješanosti Rusije u napad na bivšeg obavještajnog časnika Sergeja Skripala i njegovu kćer Juliju Skripal izvršen 4. ožujka 2018.; poziva Rusiju da poštuje svoje obveze preuzete u okviru Konvencije o kemijskom oružju iz 1997., prema kojoj je zabranjena proizvodnja, stvaranje zaliha i uporaba kemijskog oružja i njegovih prekursora; poziva EU da ojača suradnju s partnerskim zemljama kako bi se smanjili rizici koji proizlaze iz NRBK materijala i s njima povezanih stručnih znanja; |
| --- | --- |

9.

Ostvarivanje napretka prema mirnom rješenju regionalnih sukoba

| 10. | ponavlja da su suverenitet, nezavisnost i mirno rješavanje sukoba ključna načela europskog sigurnosnog poretka; naglašava da je okončanje sukoba u istočnoj Europi presudno za povećanje sigurnosti i stabilnosti čitavog europskog kontinenta; smatra da ti sukobi i dalje predstavljaju veliku prijetnju neovisnosti i suverenosti partnerskih zemalja, sigurnosti ne samo regije nego i šireg područja i potencijalni izvor nestabilnosti za cijelu Europu; i dalje čvrsto podupire načelo teritorijalnog integriteta partnerskih zemalja unutar njihovih međunarodno priznatih granica; i dalje smatra da načela utvrđena u Povelji UN-a, Helsinškom završnom aktu iz 1975. i Pariškoj povelji OESS-a iz 1990. čine kamen temeljac mira na europskom kontinentu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | stajališta je da bi EU trebao preuzeti veću odgovornost za rješavanje sigurnosnih kriza u svojem susjedstvu; poziva na to da EU poveća napore u procesima posredovanja za rješavanje sukoba, u formatima u kojima je EU već prisutan; smatra da bi EU, a posebno potpredsjednica Komisije/visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, trebao imati aktivniju i djelotvorniju ulogu kao akter u rješavanju sukoba i izgradnji mira; snažno podržava pružanje pomoći EU-a partnerskim zemljama radi izgradnje kapaciteta i povećanja otpornosti, među ostalim u pogledu borbe protiv terorizma, strateške komunikacije, kiberobrane, skladištenja naoružanja i reforme sigurnosnog sektora; poziva na to da se pri predstojećim pregovorima o financijskim instrumentima EU-a za razdoblje nakon 2020. koji se odnose na europsku politiku susjedstva imaju u vidu potrebe u tom pogledu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | osuđuje vanjsku politiku Rusije kojoj je cilj zadržati utjecaj pri donošenju politika susjednih zemalja, poticanjem i pružanjem potpore de facto vlastima u separatističkim regijama u Ukrajini i Moldovi te u okupiranim područjima Gruzije, čime se potkopava ponovna uspostava suverenosti tih zemalja u tim regijama i njihova teritorijalna cjelovitost te sprečava siguran i dostojanstven povratak interno raseljenih osoba; smatra da je vojna agresija Rusije koja je u tijeku u istočnoj Ukrajini najveći sigurnosni izazov u Europi; ponovno ističe svoju potporu punoj provedbi sporazuma iz Minska, ali i razočaranje nedostatkom napretka u tom pitanju; prima na znanje aktualne razgovore između posebnih predstavnika SAD-a i Rusije o mogućem pokretanju mirovnih operacija pod mandatom UN-a u istočnoj Ukrajini; poziva čelnike normandijskog formata da se uključe u raspravu o toj opciji i pokrenu nove inicijative; i dalje pruža potporu svim naporima za postizanje trajnog mirnog rješenja kojim bi se poštovalo jedinstvo, suverenitet i teritorijalna cjelovitost Ukrajine, posebno razmještanjem – uz suglasnost ukrajinskih vlasti – misije za izgradnju i očuvanje mira na cijelo državno područje Ukrajine; poziva da se međunarodnim promatračima omogući siguran i neograničen pristup duž cijele ukrajinsko-ruske granice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da EU i dalje čvrsto stoji uz politiku nepriznavanja okupacije gruzijskog i ukrajinskog državnog područja od strane Ruske Federacije; poziva sve političke aktere iz EU-a, kao i one iz partnerskih zemalja, da se suzdrže od sudjelovanja u bilo kojoj inicijativi kojom bi se ugrozila ta politika nepriznavanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da je produljenje sankcija protiv pojedinaca i tijela u Rusiji neizbježan ishod neuspjeha u provedbi sporazumâ iz Minska te i dalje smatra da je opća provedba tih sporazumâ temelj za održivo političko rješenje sukoba izazvanog ruskom vojnom agresijom u istočnoj Ukrajini; ustraje u tome da bi EU trebao i dalje držati otvorenom mogućnost postupne primjene dodatnih sankcija ako Rusija nastavi kršiti međunarodno pravo na štetu svojih susjeda; ističe da je aneksija Krima u Rusku Federaciju i dalje nezakonita prema međunarodnom pravu; poziva međunarodnu zajednicu da razradi međunarodni format pregovora o deokupaciji toga poluotoka (u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. (3)); na tragu navedenog oštro osuđuje sustavna kršenja ljudska prava građana Gruzije, što uključuje ubojstva, mučenja i otmice, koja provode predstavnici okupatorskih snaga Ruske Federacije i pritom pozdravlja činjenicu da je parlament Gruzije 21. ožujka 2018. usvojio višestranačku rezoluciju o teškom kršenju ljudskih prava u okupiranoj Abhaziji i regiji Chinvali te sastavio listu Othozorija-Tatunašvili kojom se uspostavlja crna lista osoba odgovornih za takva kršenja ili za njihovo prikrivanje te poziva države članice i Vijeće da za osobe koje se nalaze ili bi se mogle naći na toj listi uvedu sankcije na razini država članica i na razini Unije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | osuđuje kontinuirano kršenje temeljnih ljudskih prava, uključujući pravo na slobodu kretanja i boravka, na vlasništvo i na pristup obrazovanju na materinjem jeziku, koje provode de facto vlasti Pridnjestrovlja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU da u okviru međunarodnih razgovora u Ženevi pojača svoje diplomatske napore u pogledu posljedica rusko-gruzijskog sukoba, kao i napore unutar formata 5 + 2 za rješavanje sukoba u Pridnjestrovlju; pozdravlja sve napore koji se ulažu za mirno rješavanje sukoba i inicijative kojima je cilj olakšati pomirenje i izgradnju povjerenja među društvima podijeljenima linijama sukoba i okupacije pružanjem više mogućnosti za trgovinu, obrazovanje i poboljšanje životnih uvjeta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | osuđuje daljnje jačanje vojne prisutnosti Ruske Federacije na okupiranim područjima Gruzije, utvrđivanje linije okupacije postavljanjem bodljikave žice i drugih prepreka te kontinuirano kršenje temeljnih ljudskih prava, što uključuje kršenja prava na život, slobodu kretanja i boravka, prava na imovinu i obrazovanje na materinjem jeziku, kao i arbitrarna pritvaranja i otmice; osuđuje činjenicu da je 22. veljače 2018. u pritvoru u Chinvaliju ubijen Archil Tatunašvili, kao i ubojstvo još jednog državljanina Gruzije, Gige Othozorije, na crti razgraničenja s Abhazijom 2016. godine; ističe da su stotine tisuća interno raseljenih osoba i izbjeglica još uvijek lišeni prava na siguran i dostojanstven povratak u svoje domove te da su na okupiranim područjima Gruzije osobe gruzijske nacionalnosti i dalje meta intenzivne politike etničke diskriminacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Rusku Federaciju da poništi svoju odluku o priznavanju tzv. neovisnosti gruzijskih regija Abhazije i regije Chinvali/Južne Osetije i da ispuni svoje međunarodne obveze, što se odnosi i na one u skladu sa sporazumom o prekidu vatre između Gruzije i Rusije od 12. kolovoza 2008. postignutim uz posredovanje EU-a, među ostalim i time da povuče svoje vojne snage s teritorija Gruzije; poziva Rusku Federaciju da misiji EUMM trenutačno omogući neometan pristup gruzijskim regijama Abhaziji i regiji Chinvali/Južna Osetija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | stajališta je da bi se rješavanje sukoba u Gorskom Karabahu trebalo temeljiti na međunarodnom pravu i temeljnim načelima supredsjedatelja OESS-ove skupine iz Minska iz 2009. koja se pak temelje na načelima Helsinškog završnog akta; potiče sve zainteresirane strane da se usredotoče na pregovore koji bi se proveli na najvišoj razini, u cilju utvrđivanja plana konkretnih mjera za rješavanje sukoba; poziva sve strane u sukobu da održe prekid vatre, smanje napetosti na crtama razgraničenja i provedu mjere za izgradnju povjerenja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na tješnju suradnju i daljnju koordinaciju između EU-a, OESS-a i Programa UN-a za razvoj (UNDP) u provedbi terenskih aktivnosti koje za cilj imaju mirno rješavanje sukoba u istočnoj Europi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da gospodarstva okupiranih regija Gruzije i odcijepljenih regija Moldove i dalje uvelike ovise o Rusiji; stajališta je da bi EU trebao olakšati gospodarske, kulturne i društvene veze između tih regija i predmetnih partnerskih zemlja na način da se predlože posebni trgovinski aranžmani koji bi bili u skladu s načelima i odredbama povezanima s područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine između EU-a i Moldove, odnosno EU-a i Gruzije, kao i iznalaženjem načina za njihov uključivanje u određene programe EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pohvaljuje napore koje je Europski parlament uložio kako bi spojio mlade čelnike i predstavnike nevladinih organizacija iz Armenije i Azerbajdžana u cilju pospješivanja dijaloga, promicanja međusobnog razumijevanja i otvaranja puta za mirno rješenje sukoba u Gorskom Karabahu; smatra da bi takve inicijative trebalo provoditi redovito, ali i pokrenuti nove slične inicijative, među ostalim u vezi s dugotrajnim sukobima u Gruziji i Moldovi; |
| --- | --- |

22.

Rješavanje pitanja informacijskog ratovanja

| 23. | ponovno osuđuje subverzivne politike propagande, dezinformiranja i infiltriranja preko društvenih medija kojima se žele oslabiti demokratska društva diskreditiranjem institucija, manipuliranjem javnim mišljenjem, širenjem lažnih narativa, povećanjem društvenih napetosti i poticanjem općeg nepovjerenja u medije; osuđuje, u tom kontekstu, informacijski rat koji Rusija vodi među svojim susjedima, pri čemu koristi medije pod državnom kontrolom za namjerno širenje lažnih vijesti kako bi utjecala na unutarnju politiku i podrivala Istočno partnerstvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pohvaljuje napore koje ulaže East StratCom kako bi se objasnio i analizirao dezinformacijski narativ Rusije i kako bi se podigla razina svijesti o tom pitanju; poziva EU i njegove države članice da toj radnoj skupini dodijele više ljudskih i financijskih resursa kako bi se mogao povećati njezin kapacitet za prikupljanje i analizu podataka te za pružanje stručne potpore relevantnim nacionalnim tijelima država članica EU-a i partnerskih zemalja za borbu protiv dezinformacija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva ESVD i delegacije EU-a da pojačaju napore u borbi protiv lažnih informacija koje se šire u partnerskim zemljama na način da se na neistine odgovori pružanjem potpore lokalnim medijima i priopćavanjem informacija koje se temelje na činjenicama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prima na znanje prijedloge Komisije za nove političke inicijative za borbu protiv „lažnih vijesti” i širenje dezinformacija putem interneta pripremljene nakon javnog savjetovanja i stručnog preispitivanja na visokoj razini; poziva Komisiju da stečena znanja i stručnost dijeli s nadležnim tijelima u partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva partnerske zemlje da poduzmu mjere za suzbijanje ruskih kampanja dezinformiranja i propagande konkretnim političkim mjerama i pravnim koracima; u tom smislu smatra da se dezinformacijama treba suprotstaviti na učinkovit način, štiteći slobodu izražavanja i isključujući cenzure, ali i štiteći slobode medija i jačajući otpornosti medija na vanjske pritiske; poziva EU i partnerske zemlje da uspostave strukturiranu suradnju o zakonodavnim i regulatornim pitanjima koja se odnose na medije i društvene platforme, što se odnosi i na kazneni progon počinitelja dezinformiranja; u tom smislu smatra da bi prioritetni cilj kaznenog progona trebale biti platforme koje šire govor mržnje i njihovi sponzori; |
| --- | --- |

27.

| 28. | predlaže uvođenje novih sankcija ruskim oligarsima koji u državama članicama skrivaju i peru nezakonito stečena sredstva i tako pomažu Rusiji u njezinim antidemokratskim aktivnostima te koji financiraju, prikrivaju i upravljaju operacijama koje dosežu vrijednost od više milijardi eura, kao što su miješanje u izborne aktivnosti, kibernapadi, lažne vijesti i propagandne kampanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče partnere da razviju edukativne programe i kampanje usmjerene na široku javnost, a kojima bi se podigla razina svijesti o praksi zlonamjernog manipuliranja mnijenjem i o tome kako identificirati medije koji se bave propagandom; |
| --- | --- |

29.

Jačanje obrane u području kibersigurnosti

| 30. | ističe sve agresivniju prirodu i sofisticiranost kibernapada na informacijske sustave kojima se nastoji destabilizirati i javnu i privatnu komunikacijsku infrastrukturu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja paket o kibersigurnosti koji je Komisija donijela 13. rujna 2017. u cilju jačanja kiberotpornosti i poboljšanja odgovora EU-a na kibernapade; pohvaljuje vanjsku dimenziju tog paketa, koja sadrži i cilj uspostave „dijaloga o kibersigurnosti” s državama izvan EU-a radi pospješivanja suradnje u području kibersigurnosti; stajališta je da bi prioritet trebalo staviti na „dijaloge o kibersigurnosti” s partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izražava potporu „alatu EU-a za kiberdiplomaciju” kao okviru za zajednički odgovor EU-a na zlonamjerne aktivnosti; pozdravlja činjenicu da je EU razvio Agenciju Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) radi promicanja kiberkulture i poticanja pravilnog funkcioniranja digitalnog unutarnjeg tržišta, kao i uspostavu Europskog centra izvrsnosti za suzbijanje hibridnih prijetnji u okviru suradnje EU-a i NATO-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja i ostale inicijative na međunarodnoj razini koje za cilj imaju smanjenje rizika od kibernapada i jačanje nacionalnih kiberkapaciteta, posebno uspostavu UN-ove skupine vladinih stručnjaka za razvoj događaja u području informiranja i telekomunikacija u kontekstu međunarodne sigurnosti i donošenje mjera OESS-a za izgradnju povjerenja (CBM) radi poticanja „kiberdiplomacije”; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potiče EU, njegove države članice i njihove partnerske zemlje da razvijaju otpornost u području kibersigurnosti izgradnjom novih kapaciteta za ublažavanje kiberprijetnji, odvraćanje potencijalnih napadača, analizu kiberincidenata i napada te ulaganjima u istraživanje novih alata za kiberobranu; preporučuje da Komisija uspostavi ili razvije suradnju s partnerima u području kibersigurnosti, među ostalim djelotvornim korištenjem ENISA-e i Europskog centra izvrsnosti, kako bi se zajednički razvili stručno znanje, mehanizmi za pružanje odgovora i interoperabilnost u slučaju kibernapada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izražava zabrinutost zbog činjenice da je više državnih aktera, primjerice Rusija, bilo uključeno u zlonamjerne kiberaktivnosti radi postizanja političkih, gospodarskih i sigurnosnih ciljeva, među kojima su bili napadi na ključnu infrastrukturu, kiberšpijunaža, kampanje dezinformiranja i ograničavanje pristupa internetu; naglašava da bi te aktivnosti prema međunarodnom pravu mogle predstavljati prijestupe i dovesti do zajedničkog odgovora EU-a, primjerice korištenja alata EU-a za kiberdiplomaciju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjereniku za europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica EU-a te istočnoeuropskim partnerskim zemljama. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0440.

(2)  SL C 224, 27.6.2018., str. 58.

(3)  Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu, Usvojeni tekstovi, P8 TA(2017)0087.

---

| 25.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 343/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 343/8

---

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o izravnim stranim ulaganjima u države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva

(2018/C 343/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011. i zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenog 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011. i zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva od 24. studenog 2017.,

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a, s jedne strane, te Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, a posebno detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine (DCFTA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a, s jedne strane, te Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, a posebno detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine (DCFTA),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan za 2016./2017. Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan za 2016./2017. Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo,

| — | uzimajući u obzir izvješća o ulaganjima u svijetu koja objavljuje Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o ulaganjima u svijetu koja objavljuje Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju,

| — | uzimajući u obzir politiku u području ulaganja Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj i izvješće naslovljeno „Izravna strana ulaganja u brojkama” iz listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku u području ulaganja Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj i izvješće naslovljeno „Izravna strana ulaganja u brojkama” iz listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usredotočenost na ključne prioritete i konkretne rezultate”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usredotočenost na ključne prioritete i konkretne rezultate”,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o sveobuhvatnom i pojačanom partnerstvu između EU-a i Armenije potpisan u studenom 2017. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o sveobuhvatnom i pojačanom partnerstvu između EU-a i Armenije potpisan u studenom 2017. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir reviziju europske politike susjedstva 2015. godine i Europski instrument za susjedstvo (ENI) za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir reviziju europske politike susjedstva 2015. godine i Europski instrument za susjedstvo (ENI) za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., usvojen 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., usvojen 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Višegradske skupine o Istočnom partnerstvu na temelju rezultata njihova sastanka održanog 12. travnja 2017. u Varšavi, u kojoj su izneseni izgledi za članstvo u EU-u za zemlje Istočnog partnerstva koje su za to zainteresirane; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Višegradske skupine o Istočnom partnerstvu na temelju rezultata njihova sastanka održanog 12. travnja 2017. u Varšavi, u kojoj su izneseni izgledi za članstvo u EU-u za zemlje Istočnog partnerstva koje su za to zainteresirane;

| A. | budući da je cilj suradnje unutar Parlamentarne skupštine Euronesta stvaranje pozitivnih učinaka na način da Euronest posluži kao platforma za razmjenu gledišta, iznalaženje zajedničkih stajališta o globalnim izazovima našeg vremena u području demokracije, politike, gospodarstva, energetske sigurnosti i socijalnih pitanja te za jačanje veza među zemljama Istočnog partnerstva i s EU-om; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj suradnje unutar Parlamentarne skupštine Euronesta stvaranje pozitivnih učinaka na način da Euronest posluži kao platforma za razmjenu gledišta, iznalaženje zajedničkih stajališta o globalnim izazovima našeg vremena u području demokracije, politike, gospodarstva, energetske sigurnosti i socijalnih pitanja te za jačanje veza među zemljama Istočnog partnerstva i s EU-om;

| B. | budući da veze ostvarene kroz Istočno partnerstvo čine i EU i partnere jačima i sposobnijima nositi se s unutarnjim i vanjskim izazovima; budući da se Istočno partnerstvo zasniva na poštovanju načela međunarodnog prava i temeljnih vrijednosti, među kojima su demokracija, vladavina prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, ali i tržišno gospodarstvo, održivi razvoj i dobro upravljanje; budući da je Istočno partnerstvo predano promicanju uključive suradnje svih dijelova društva, kao i jačanju gospodarske uključenosti, posebno u pogledu rodne ravnopravnosti, kako je predviđeno akcijskim planom EU-a za ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

B.

budući da veze ostvarene kroz Istočno partnerstvo čine i EU i partnere jačima i sposobnijima nositi se s unutarnjim i vanjskim izazovima; budući da se Istočno partnerstvo zasniva na poštovanju načela međunarodnog prava i temeljnih vrijednosti, među kojima su demokracija, vladavina prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, ali i tržišno gospodarstvo, održivi razvoj i dobro upravljanje; budući da je Istočno partnerstvo predano promicanju uključive suradnje svih dijelova društva, kao i jačanju gospodarske uključenosti, posebno u pogledu rodne ravnopravnosti, kako je predviđeno akcijskim planom EU-a za ravnopravnost spolova;

| C. | budući da su tijekom sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 2017. u Bruxellesu svi sudionici naglasili važnu ulogu sporazuma o pridruživanju za ubrzavanje političkog udruživanja i gospodarske integracije s Europskom unijom te potvrdili potporu EU-a provedbi tih sporazuma; |
| --- | --- |

C.

budući da su tijekom sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 2017. u Bruxellesu svi sudionici naglasili važnu ulogu sporazuma o pridruživanju za ubrzavanje političkog udruživanja i gospodarske integracije s Europskom unijom te potvrdili potporu EU-a provedbi tih sporazuma;

| D. | budući da bi se sporazumi o pridruživanju između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te Sporazum o sveobuhvatnom i pojačanom partnerstvu s Armenijom trebali temeljiti na konkretnom napretku koji vlade zemalja Istočnog partnerstva ostvaruju u provedbi preuzetih obveza u pogledu gospodarskih reformi; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se sporazumi o pridruživanju između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te Sporazum o sveobuhvatnom i pojačanom partnerstvu s Armenijom trebali temeljiti na konkretnom napretku koji vlade zemalja Istočnog partnerstva ostvaruju u provedbi preuzetih obveza u pogledu gospodarskih reformi;

| E. | budući da je opće prihvaćeno da izravna strana ulaganja mogu biti od ključne važnosti za dugoročni gospodarski rast i pružiti dodatne koristi kroz prijenos tehnologija i vještina; |
| --- | --- |

E.

budući da je opće prihvaćeno da izravna strana ulaganja mogu biti od ključne važnosti za dugoročni gospodarski rast i pružiti dodatne koristi kroz prijenos tehnologija i vještina;

| F. | budući da doznake iseljenika čine znatan udio izravnih stranih ulaganja u nekim od zemalja Istočnog partnerstva; budući da u tim zemljama doznake mogu imati znatan udio u BDP-u; |
| --- | --- |

F.

budući da doznake iseljenika čine znatan udio izravnih stranih ulaganja u nekim od zemalja Istočnog partnerstva; budući da u tim zemljama doznake mogu imati znatan udio u BDP-u;

| G. | budući da je u okviru europske politike susjedstva EU preuzeo obvezu pružiti potporu gospodarskom razvoju partnerskih zemalja te težnjama i jačanju perspektive lokalnog stanovništva, pri čemu se i dalje naglasak snažno stavlja na dobro upravljanje, demokraciju i vladavinu prava; |
| --- | --- |

G.

budući da je u okviru europske politike susjedstva EU preuzeo obvezu pružiti potporu gospodarskom razvoju partnerskih zemalja te težnjama i jačanju perspektive lokalnog stanovništva, pri čemu se i dalje naglasak snažno stavlja na dobro upravljanje, demokraciju i vladavinu prava;

| H. | budući da se uspostavom detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine, kojim se ukidaju i prepreke izravnim stranim ulaganjima i kretanju kapitala, može omogućiti široki spektar potencijalnih koristi za ugovorne stranke, kao rezultat sinergije između tog područja slobodne trgovine i postupka usklađivanja predviđenog Sporazumom o pridruživanju; |
| --- | --- |

H.

budući da se uspostavom detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine, kojim se ukidaju i prepreke izravnim stranim ulaganjima i kretanju kapitala, može omogućiti široki spektar potencijalnih koristi za ugovorne stranke, kao rezultat sinergije između tog područja slobodne trgovine i postupka usklađivanja predviđenog Sporazumom o pridruživanju;

| I. | budući da činjenica da Armenija surađuje i s EU-om i s Euroazijskom ekonomskom unijom predstavlja dobar primjer nekonfrontacijske politike, u smislu suradnje s različitim ekonomskim savezima; |
| --- | --- |

I.

budući da činjenica da Armenija surađuje i s EU-om i s Euroazijskom ekonomskom unijom predstavlja dobar primjer nekonfrontacijske politike, u smislu suradnje s različitim ekonomskim savezima;

| J. | budući da trgovina s EU-om čini znatan dio međunarodnih trgovinskih i kapitalnih tokova te da gospodarstva zemalja Istočnog partnerstva ovise o toj trgovini; |
| --- | --- |

J.

budući da trgovina s EU-om čini znatan dio međunarodnih trgovinskih i kapitalnih tokova te da gospodarstva zemalja Istočnog partnerstva ovise o toj trgovini;

| K. | budući da bi strani ulagači mogli uzimati u obzir činjenicu da se u zemljama Istočnog partnerstva tek razvija zakonodavstvo u područjima poput zaštite okoliša i rada i upustiti se, radi smanjenja troškova i ostvarivanja konkurentnih cijena, u kratkoročna „nomadska” ulaganja koja dovode do stvaranja velikih problema u zapošljavanju; budući da je to u suprotnosti s ciljevima održivog razvoja za koje se zalažu i EU i njegove države članice i zemlje Istočnog partnerstva; ističe da je održivo i odlučno djelovanje protiv korupcije nužno kako bi korist od izravnih stranih ulaganja imalo društvo u cjelini; |
| --- | --- |

K.

budući da bi strani ulagači mogli uzimati u obzir činjenicu da se u zemljama Istočnog partnerstva tek razvija zakonodavstvo u područjima poput zaštite okoliša i rada i upustiti se, radi smanjenja troškova i ostvarivanja konkurentnih cijena, u kratkoročna „nomadska” ulaganja koja dovode do stvaranja velikih problema u zapošljavanju; budući da je to u suprotnosti s ciljevima održivog razvoja za koje se zalažu i EU i njegove države članice i zemlje Istočnog partnerstva; ističe da je održivo i odlučno djelovanje protiv korupcije nužno kako bi korist od izravnih stranih ulaganja imalo društvo u cjelini;

1.

naglašava stratešku važnost europske politike susjedstva kao politike kojom se uspostavljaju višeslojni odnosi; ističe da je temeljni izazov za europsku politiku susjedstva ostvarivanje opipljivih i konkretnih poboljšanja za građane partnerskih zemalja; smatra da bi europska politika susjedstva trebala postati snažnija i učinkovitija politika, među ostalim jačanjem njezinih pozitivnih elemenata, što se odnosi i na veću usredotočenost na razvoj djelotvornih politika ulaganja koje bi se temeljile na najboljoj praksi EU-a;

2.

vjeruje da prvotno izneseni ciljevi europske politike susjedstva, o stvaranju područja blagostanja, stabilnosti, sigurnosti i dobrosusjedskih odnosa koji se temelje na zajedničkim vrijednostima i načelima Unije, i to pružanjem pomoći i poticaja za provedbu temeljitih strukturnih reformi u susjednim zemljama, na njihovu vlastitu odgovornost i u dogovoru s njima, s pomoću kojih će se omogućiti pojačana suradnja s EU-om, i dalje imaju vrijednost; stoga naglašava da je, kako bi se zajamčio gospodarski razvoj, potrebno privući više izravnih stranih ulaganja;

3.

naglašava da bi privlačnost izravnih stranih ulaganja, transparentnost, uzajamna odgovornost i uključivost trebali biti ključni aspekti novog pristupa kako bi se zajamčilo da korist od europske politike susjedstva imaju svi slojevi društva u tim zemljama, a ne samo pojedine skupine;

4.

podsjeća na zajednički interes Europske unije da se zemljama Istočnog partnerstva pomogne u nastojanjima da ostvare dugoročan i stabilan gospodarski rast i uspostave moderno gospodarsko upravljanje, što se može postići povezivanjem gospodarstava zemalja Istočnog partnerstva s jedinstvenim tržištem EU-a putem detaljnih i sveobuhvatnih područja slobodne trgovine, uz puno poštovanje diferenciranog pristupa koji odražava raznolikost zemalja Istočnog partnerstva; ističe da su izravna strana ulaganja od ključne važnosti za jačanje konkurentnosti te bi ona trebala dovesti do povećanja produktivnosti, stvaranja novih radnih mjesta i dugoročnog održivog rasta;

5.

naglašava da bi se dubljom integracijom tržišta EU-a i zemalja Istočnog partnerstva mogao dati poticaj gospodarskom rastu i u EU-u i u Istočnom partnerstvu te uklanjanju regionalne gospodarske neravnoteže i društvene nejednakosti između tih zemalja i regija i unutar njih, čime bi se povećalo blagostanje stanovništva u tim zemljama, što bi bio značajan rezultat, posebno u vrijeme sporog gospodarskog oporavka i sve veće društvene i gospodarske nejednakosti te geopolitičke nestabilnosti;

6.

naglašava da izravna strana ulaganja mogu imati ključnu ulogu u ostvarivanju paradigmatske promjene prema produktivnim i održivim ulaganjima i izvozu; naglašava također da izravna strana ulaganja mogu pridonijeti potrebnom jačanju konkurentnosti razvojem vještina i infrastrukture, ali i otvoriti nova tržišta za robu i usluge iz zemalja Istočnog partnerstva i olakšati njihovo sudjelovanje u paneuropskim vrijednosnim lancima;

7.

prima na znanje da su se pri prijelazu na tržišno gospodarstvo zemlje Istočnog partnerstva otvorile izravnim stranim ulaganjima, ali da su do sada privukle tek ograničen iznos ulaganja; smatra da su potrebni daljnji napori kako bi se pružilo stabilno poslovno okruženje i kako bi te zemlje ostvarile svoj puni potencijal u području vladavine prava;

8.

napominje da bi izravna strana ulaganja mogla pomoći zemljama Istočnog partnerstva da diversificiraju svoju opskrbu energijom i poboljšaju energetsku infrastrukturu te tako ostvare neovisnost opskrbe i veću učinkovitost;

9.

napominje da su zemlje Istočnog partnerstva poduzele velike napore kako bi poboljšale opće okruženje za ulaganja; napominje i to da je u nedavnim i tekućim reformama naglasak stavljen na dva glavna stupa, odnosno na usklađivanje s pravilima i propisima EU-a te na preuzimanje najbolje međunarodne prakse za potporu razvoja privatnog sektora;

10.

prepoznaje da je financijska i tehnička pomoć EU-a financirana iz instrumenata kao što su ENI i makrofinancijska pomoć doprinijela stvaranju boljeg poslovnog ozračja u zemljama Istočnog partnerstva i privlačenju većih iznosa izravnih stranih ulaganja;

11.

naglašava da dobro zakonodavstvo ne podrazumijeva automatski povoljno ulagačko ozračje i da u tom smislu važnu ulogu imaju kvaliteta javne uprave i njezin kapacitet za provedbu tih zakona; smatra da zemlje Istočnog partnerstva u tom smislu trebaju uložiti dodatne napore; smatra da su za postizanje izvrsnosti ključne provedba reformi u javnoj upravi i pravosuđu te borba protiv korupcije; smatra da državne službe treba profesionalizirati i podići plaće u njima te da je za reformu javne službe potrebno bolje korištenje IT alata, osposobljavanje i racionalizacija resursa; smatra da je potrebno snažno se usredotočiti na poboljšanje upravljanja;

12.

napominje da zemlje Istočnog partnerstva mogu privući veći broj izravnih stranih ulaganja koja će biti više vrijednosti, ako donesu odgovarajuće politike; potvrđuje da bi se većim brojem izravnih stranih ulaganja pomoglo u postizanju nacionalnih razvojnih ciljeva i ciljeva održivog razvoja, s obzirom na to bi se time pridonijelo stvaranju novih radnih mjesta, prijenosu tehnologija, poticanju izvoza, održivom rastu i smanjenju siromaštva; napominje da bi izravna strana ulaganja više vrijednosti doprinijela poboljšanjima u pogledu razvoja infrastrukture, sektorske diversifikacije i obrazovnog sustava;

13.

naglašava da bi transparentna izravna strana ulaganja mogla imati ključnu ulogu u smanjenju udjela i uloge neslužbenog gospodarstva u zemljama Istočnog partnerstva, čime bi se dao doprinos borbi protiv utaje poreza, organiziranog kriminala i korupcije;

14.

ističe da bi stvaranje novih radnih mjesta u okviru izravnih stranih ulaganja imalo pozitivan učinak na smanjenje nezaposlenosti mladih; smatra da bi se izravnim stranim ulaganjima u sektore koji zahtijevaju kvalificiranu radnu snagu pridonijelo smanjenju broja mladih s diplomom koji su nezaposleni ili primaju nisku plaću, ako bi se ta ulaganja kombinirala s aktivnim politikama na tržištu rada i stavljanjem naglaska na obrazovanje i osposobljavanje za relevantne vještine;

15.

ističe da bi promicanje poduzetništva među ženama moglo biti učinkovito sredstvo za poticanje gospodarskog rasta, smanjenje nezaposlenosti, promicanje uključivosti i rodne ravnopravnosti te za smanjenje socijalne neravnoteže;

16.

ističe važnost MSP-ova za gospodarstva zemalja Istočnog partnerstva; drži da ulaganja u MSP-ove pružaju najbolju priliku za ostvarivanje održivog rasta, suzbijanje nezaposlenosti i poticanje trgovine između zemalja Istočnog partnerstva i EU-a; potiče EU i njegove države članice te zemlje Istočnog partnerstva da surađuju u cilju privlačenja više izravnih stranih ulaganja u MSP-ove u Istočnom partnerstvu;

17.

prepoznaje da će zemlje Istočnog partnerstva biti u boljem položaju za ponovno razmatranje svojih poreznih osnovica, čime bi se pak pružila sredstva za poboljšanje životnog standarda i, s vremenom, smanjila njihova ovisnost o međunarodnoj pomoći i doznakama iz inozemstva; smatra da bi se time u konačnici zemljama Istočnog partnerstva omogućilo da se u većoj mjeri okrenu progresivnom oporezivanju radi rješavanja pitanja nejednakosti i izraženih socijalnih razlika u njihovim društvima;

18.

prepoznaje da, s obzirom na to da je jedan od ciljeva zemalja Istočnog partnerstva primiti više izravnih stranih ulaganja na temelju kvalificirane radne snage, partneri moraju uložiti dodatne napore kako bi se određene profesionalne vještine poboljšale među stanovništvom; ističe da, iako izravna strana ulaganja mogu na više načina pomoći u tom procesu, ona ne mogu preuzeti ulogu nacionalnih obrazovnih sustava u pogledu stjecanja vještina potrebnih za snažno gospodarstvo, što je odgovornost vlada;

19.

poziva na povećanje ulaganja u infrastrukturu, vještine radne snage i gospodarski razvoj u zemljama Istočnog partnerstva, što se ne odnosi samo na jačanje kapaciteta lokalnih javnih ili privatnih sektora;

20.

Potiče nadležna tijela u zemljama Istočnog partnerstva da razviju niz poticajnih mjera za stvaranje novih radnih mjesta radi privlačenja izravnih stranih ulaganja, kako bi se znatno povećala uloga privatnog sektora u stvaranju radnih mjesta;

21.

poziva na utvrđivanje kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih prioriteta i strateških ciljeva, imajući na umu da bi europska politika susjedstva trebala težiti diferenciranom pristupu za privlačenje ulaganja; naglašava da bi EU pri utvrđivanju svog pristupa trebao obratiti pozornost na svoje interese i prioritete kao i na prioritete uključenih zemalja i njihov stupanj razvoja, uzimajući u obzir interese i težnje društava u tim zemljama, kao i njihove političke ambicije i geopolitičko okruženje;

22.

potiče EU da, po potrebi, u fokus svojih odnosa sa zemljama Istočnog partnerstva stavi zajedničke interese i obostrane koristi, posebno kad je riječ o gospodarskom razvoju i privlačenju izravnih stranih ulaganja;; potiče EU da pomogne zemljama Istočnog partnerstva ubrzati reforme svojih industrijskih politika, koje bi mogle imati presudan utjecaj za prijelaz na konkurentno gospodarstvo utemeljeno na znanju;

23.

poziva vlasti zemalja Istočnog partnerstva koje su pridružene s EU-om i one koje su potpisale sveobuhvatne i pojačane sporazume o partnerstvu s EU-om da ubrzaju usklađivanje svojih zakonodavstava sa zakonodavstvom EU-a u onim dijelovima koji su povezani s poboljšanjem ulagačkog ozračja, kako je propisano u navedenim sporazumima;

24.

poziva Europsku komisiju da poveća svoju potporu i pomoć u pogledu izgradnje kapaciteta onim zemljama Istočnog partnerstva koje su počele provoditi mjere koje utječu na ulagačko ozračje;

25.

poziva Komisiju i vlasti država članica EU-a da pomognu zemljama Istočnog partnerstva u izradi nacionalnih planova za privlačenje izravnih stranih ulaganja;

26.

poziva na praćenje kvalitete ulaganja i na evaluaciju i utvrđivanje dugoročnih mjera za odabir ulaganja; poziva na to da se eventualni problematični ishodi u praćenju ulaganja primjereno riješe;

27.

poziva nacionalne parlamente zemalja Istočnog partnerstva da ubrzaju postupak usklađivanja nacionalnih zakona u području gospodarstva s pravnom stečevinom Europske unije i podržava korake koje nacionalni parlamenti poduzimaju kako bi se provele reforme povezane s detaljnim i sveobuhvatnim područjem slobodne trgovine usvajajući relevantne preporuke; potiče osnivanje multilateralnih radnih skupina kako bi se tim zemljama omogućilo da si međusobno pomažu u postupku regulatornog usklađivanja cijelog spektra pravne stečevine EU-a u području trgovine i ulaganja;

28.

poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva na jačanje suradnje u borbi protiv klimatskih promjena, posebno u okviru sporazuma COP21; potiče na suradnju u pogledu razvoja tehnologija za učinkovito korištenje resursa i niske emisije te posebno na prijenos tehnologija i inovacije u tom području, kako bi se povećao kapacitet gospodarstava tih zemalja za prilagodbu u postupku privlačenja stranih ulaganja; naglašava, općenito gledano, važnost istraživanja i inovacija za jačanje konkurentnosti, produktivnosti i održivosti te za stvaranje novih radnih mjesta; ističe cilj EU-a da se do 2020. 3 % BDP-a ulaže u istraživanja i razvoj;

29.

naglašava da je za zemlje Istočnog partnerstva važno pojačati ulogu diplomacije u promicanju politika i programa te razmjeni stečenih iskustava i najbolje prakse povezane s privlačenjem stranih institucija;

30.

naglašava važnost komuniciranja politika, potrebu da se građanima zemalja Istočnog partnerstva objasne koristi reformi i, stoga, potrebu da se dodatno pojačaju napori u području strateških komunikacija;

31.

podupire implementaciju najboljih praksi koju promiču EU, istočnoeuropski partneri te međunarodne i regionalne organizacije, među kojima financijske institucije, banke i donatori u pojedinim zemljama, kako bi se promicala izravna strana ulaganja;

32.

potiče države članice EU-a na razvijanje snažnijih bilateralnih i multilateralnih veza sa zemljama Istočnog partnerstva te na njihovo aktivno uključivanje u prijelaznu pomoć, tehničku potporu, izgradnju kapaciteta i dijeljenje iskustava koji za cilj imaju promicanje izravnih stranih ulaganja, kao i podizanje svijesti o prilikama koje se pružaju u okviru detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini;

33.

uviđa da su mnogi izazovi s kojima se suočavaju zemlje Istočnog partnerstva zajednički; potiče, stoga, na snažniju suradnju i politički dijalog usmjeren na budućnost između zemalja Istočnog partnerstva radi rješavanja zajedničkih izazova i poticanja ulaganja;

34.

potiče na to da se poduzmu koraci kako bi se spriječilo pranja novca i zajamčili transparentnost i socijalna odgovornost u pogledu stranih ulaganja;

35.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Europskom vijeću, Europskoj komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjereniku za europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva.

---

| 25.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 343/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 343/12

---

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o razvoju energetske učinkovitosti i energetskoj održivosti u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva

(2018/C 343/03)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. studenog 2016. naslovljenu „Ubrzavanje inovacija u području čiste energije” (COM(2016)0763), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. studenog 2016. naslovljenu „Ubrzavanje inovacija u području čiste energije” (COM(2016)0763),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Rigi 21. i 22. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Rigi 21. i 22. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum i Odluku 1/CP.21 Konferencije stranaka, koja je održana u Parizu od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum i Odluku 1/CP.21 Konferencije stranaka, koja je održana u Parizu od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum unutar Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, koji je Europska unija ratificirala i kojemu su zemlje Istočnog partnerstva također stranke; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum unutar Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, koji je Europska unija ratificirala i kojemu su zemlje Istočnog partnerstva također stranke;

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. donesen na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015., a osobito 7. cilj, „Pristupačna i čista energija”, i 13. cilj, „Klimatska politika”, u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a iz 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. donesen na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015., a osobito 7. cilj, „Pristupačna i čista energija”, i 13. cilj, „Klimatska politika”, u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a iz 2003.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Parlamentarne skupštine Euronesta od 22. ožujka 2016., o „razvoju politike o nekonvencionalnom plinu i mogućem utjecaju na energetska tržišta EU-a i partnerskih zemalja istočne Europe”, te od 1. studenog 2017., o „jačanju suradnje u području energije u okviru Istočnog partnerstva – prema provedbi Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Parlamentarne skupštine Euronesta od 22. ožujka 2016., o „razvoju politike o nekonvencionalnom plinu i mogućem utjecaju na energetska tržišta EU-a i partnerskih zemalja istočne Europe”, te od 1. studenog 2017., o „jačanju suradnje u području energije u okviru Istočnog partnerstva – prema provedbi Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015.”,

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između Europske unije, s jedne strane, i Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, a posebice odredbe o suradnji u području energije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između Europske unije, s jedne strane, i Gruzije, Moldove i Ukrajine, s druge strane, a posebice odredbe o suradnji u području energije,

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije potpisan 24. studenog 2017., koji je Armenija ratificirala, a posebno njegove odredbe o suradnji u području energije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije potpisan 24. studenog 2017., koji je Armenija ratificirala, a posebno njegove odredbe o suradnji u području energije,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Višegradske skupine o Istočnom partnerstvu na temelju rezultata njihova sastanka održanog 12. travnja 2017. u Varšavi, u kojoj su izneseni izgledi za članstvo u EU-u za zemlje Istočnog partnerstva koje su za to zainteresirane; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Višegradske skupine o Istočnom partnerstvu na temelju rezultata njihova sastanka održanog 12. travnja 2017. u Varšavi, u kojoj su izneseni izgledi za članstvo u EU-u za zemlje Istočnog partnerstva koje su za to zainteresirane;

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. listopada 2016. o provedbi Pariškog sporazuma i Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama održanoj 2016. u Marakešu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. listopada 2016. o provedbi Pariškog sporazuma i Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama održanoj 2016. u Marakešu,

| — | uzimajući u obzir ministarsku izjavu država članica EU-a i istočnoeuropskih partnera od 18. listopada 2016. o okolišu i klimatskim promjenama u Istočnom partnerstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ministarsku izjavu država članica EU-a i istočnoeuropskih partnera od 18. listopada 2016. o okolišu i klimatskim promjenama u Istočnom partnerstvu,

| — | uzimajući u obzir zakonodavni paket Komisije od 30. studenoga 2016. naslovljen „Čista energija za sve Europljane”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakonodavni paket Komisije od 30. studenoga 2016. naslovljen „Čista energija za sve Europljane”,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 15. prosinca 2016. naslovljen „Istočno partnerstvo – usredotočenost na ključne prioritete i rezultate”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 15. prosinca 2016. naslovljen „Istočno partnerstvo – usredotočenost na ključne prioritete i rezultate”,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti i njezinu izmjenu iz 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti i njezinu izmjenu iz 2016.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i njezinu izmjenu iz 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i njezinu izmjenu iz 2016.,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.” i nacionalne energetske strategije Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove i Ukrajine za razdoblje do 2020., odnosno do 2030. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.” i nacionalne energetske strategije Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove i Ukrajine za razdoblje do 2020., odnosno do 2030. godine,

| — | uzimajući u obzir uspostavu Istočnoeuropskog partnerstva za energetsku učinkovitost i okoliš (E5P) 2009. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavu Istočnoeuropskog partnerstva za energetsku učinkovitost i okoliš (E5P) 2009. godine,

| — | uzimajući u obzir osnivanje Zaklade za tehničku pomoć Istočnom partnerstvu 2010. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivanje Zaklade za tehničku pomoć Istočnom partnerstvu 2010. godine,

| — | uzimajući u obzir osnivanje Fonda za poticanje ulaganja u susjedstvo 2008. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivanje Fonda za poticanje ulaganja u susjedstvo 2008. godine,

| — | uzimajući u obzir program EU4Energy, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program EU4Energy,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju iz 2017. o energetskoj učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju iz 2017. o energetskoj učinkovitosti,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Accelerating energy efficiency initiatives and opportunities in Eastern Europe, Caucasus and Asia” (Pospješivanje energetske učinkovitosti, inicijative i prilike u istočnoj Europi, na Kavkazu i u Aziji) koji je objavio Copenhagen Center on Energy Efficiency (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Accelerating energy efficiency initiatives and opportunities in Eastern Europe, Caucasus and Asia” (Pospješivanje energetske učinkovitosti, inicijative i prilike u istočnoj Europi, na Kavkazu i u Aziji) koji je objavio Copenhagen Center on Energy Efficiency (2015.),

| — | uzimajući u obzir „Godišnje izvješće o provedbi” tajništva Energetske zajednice (2017.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Godišnje izvješće o provedbi” tajništva Energetske zajednice (2017.),

| A. | budući da globalna potražnja za energijom raste usporedno s rastom stanovništva i ljudskih aktivnosti te s tehnološkim razvojem, čime se pojačava globalna konkurencija za resurse iz fosilnih goriva; budući da se time ugrožava naša energetska učinkovitost i energetska održivost; |
| --- | --- |

A.

budući da globalna potražnja za energijom raste usporedno s rastom stanovništva i ljudskih aktivnosti te s tehnološkim razvojem, čime se pojačava globalna konkurencija za resurse iz fosilnih goriva; budući da se time ugrožava naša energetska učinkovitost i energetska održivost;

| B. | budući da je prometni sektor odgovoran za trećinu potrošnje energije u EU-u i da stoga ima važnu ulogu u prijelazu na nova energetska rješenja i društvo s niskim udjelom ugljika; |
| --- | --- |

B.

budući da je prometni sektor odgovoran za trećinu potrošnje energije u EU-u i da stoga ima važnu ulogu u prijelazu na nova energetska rješenja i društvo s niskim udjelom ugljika;

| C. | budući da su 193 države potpisale Pariški sporazum na Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2015. godine; budući da su tim globalnim sporazumom, kako bi se odgovorilo na klimatske promjene, utvrđeni ciljevi i mehanizmi te uspostavljene nacionalne obveze; budući da je EU, kao potpisnik toga Sporazuma, preuzeo obvezu da do 2030. smanji domaće emisije stakleničkih plinova za najmanje 40 % u odnosu na 1990.; budući da je Pariški sporazum stupio na snagu 4 studenog 2015.; budući da je za ispunjenje ciljeva Pariškog sporazuma potrebno snažno smanjiti emisije; |
| --- | --- |

C.

budući da su 193 države potpisale Pariški sporazum na Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2015. godine; budući da su tim globalnim sporazumom, kako bi se odgovorilo na klimatske promjene, utvrđeni ciljevi i mehanizmi te uspostavljene nacionalne obveze; budući da je EU, kao potpisnik toga Sporazuma, preuzeo obvezu da do 2030. smanji domaće emisije stakleničkih plinova za najmanje 40 % u odnosu na 1990.; budući da je Pariški sporazum stupio na snagu 4 studenog 2015.; budući da je za ispunjenje ciljeva Pariškog sporazuma potrebno snažno smanjiti emisije;

| D. | budući da, kako bi se postigao cilj snažnog smanjenja emisija, stranke Pariškog sporazuma moraju riješiti pitanje udjela ugljika u svojim energetskim sustavima i provesti ambiciozne strategije za prijelaz na tržišta s niskim udjelom ugljika u globalnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

D.

budući da, kako bi se postigao cilj snažnog smanjenja emisija, stranke Pariškog sporazuma moraju riješiti pitanje udjela ugljika u svojim energetskim sustavima i provesti ambiciozne strategije za prijelaz na tržišta s niskim udjelom ugljika u globalnom gospodarstvu;

| E. | budući da je energetska učinkovitost ključna za uspostavu sigurnog, pouzdanog, pristupačnog i održivog energetskog sustava budućnosti; riječ je o izvoru energije koji svaka pojedina zemlja ima u obilju i predstavlja najbrži i najjeftiniji način za rješavanje pitanja energetske sigurnosti te ekoloških i gospodarskih izazova; |
| --- | --- |

E.

budući da je energetska učinkovitost ključna za uspostavu sigurnog, pouzdanog, pristupačnog i održivog energetskog sustava budućnosti; riječ je o izvoru energije koji svaka pojedina zemlja ima u obilju i predstavlja najbrži i najjeftiniji način za rješavanje pitanja energetske sigurnosti te ekoloških i gospodarskih izazova;

| F. | budući da energetska učinkovitost može poduprijeti gospodarski rast, poboljšati socijalni razvoj, unaprijediti okolišnu održivost, zajamčiti sigurnost energetskog sustava i pomoći u stvaranju bogatstva i novih radnih mjesta, povećanju dohotka poduzeća, uštedi izvora energije, sprečavanju onečišćenja, uspostavi energetske neovisnosti država učinkovitom potrošnjom energije i korištenjem ekološki prihvatljivih elektroenergetskih poduzeća; budući da se boljom energetskom učinkovitosti može doprinijeti smanjenju energetskog siromaštva time što se energija može pružati po pristupačnijim cijenama; |
| --- | --- |

F.

budući da energetska učinkovitost može poduprijeti gospodarski rast, poboljšati socijalni razvoj, unaprijediti okolišnu održivost, zajamčiti sigurnost energetskog sustava i pomoći u stvaranju bogatstva i novih radnih mjesta, povećanju dohotka poduzeća, uštedi izvora energije, sprečavanju onečišćenja, uspostavi energetske neovisnosti država učinkovitom potrošnjom energije i korištenjem ekološki prihvatljivih elektroenergetskih poduzeća; budući da se boljom energetskom učinkovitosti može doprinijeti smanjenju energetskog siromaštva time što se energija može pružati po pristupačnijim cijenama;

| G. | budući da su sudionici sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog 2015. u Rigi ponovno istaknuli svoju namjeru da dodatno jačaju bilateralnu i multilateralnu suradnju u području klimatskih promjena i energije; budući da su u pregledu europske politike susjedstva iz studenog 2015. EU i istočnoeuropski partneri veću pozornost posvetili energetskoj sigurnosti, energetskoj učinkovitosti, energetskoj održivosti i klimatskoj politici; |
| --- | --- |

G.

budući da su sudionici sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog 2015. u Rigi ponovno istaknuli svoju namjeru da dodatno jačaju bilateralnu i multilateralnu suradnju u području klimatskih promjena i energije; budući da su u pregledu europske politike susjedstva iz studenog 2015. EU i istočnoeuropski partneri veću pozornost posvetili energetskoj sigurnosti, energetskoj učinkovitosti, energetskoj održivosti i klimatskoj politici;

| H. | budući da se očekuje da će brzina rasta potrošnje energije u istočnoeuropskoj regiji biti veća od prosjeka EU-a, što je u skladu s općim trendom gospodarskog i socijalnog razvoja u toj regiji; budući da je potencijal za energetsku učinkovitost i dalje iznimno visok; |
| --- | --- |

H.

budući da se očekuje da će brzina rasta potrošnje energije u istočnoeuropskoj regiji biti veća od prosjeka EU-a, što je u skladu s općim trendom gospodarskog i socijalnog razvoja u toj regiji; budući da je potencijal za energetsku učinkovitost i dalje iznimno visok;

| I. | budući da je stoga u gospodarskom, socijalnom i ekološkom interesu i EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja smanjiti emisije ugljičnog dioksida prouzrokovane upotrebom fosilnih goriva, pronaći alternativne, održive i troškovno učinkovite izvore energije te povećati energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

I.

budući da je stoga u gospodarskom, socijalnom i ekološkom interesu i EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja smanjiti emisije ugljičnog dioksida prouzrokovane upotrebom fosilnih goriva, pronaći alternativne, održive i troškovno učinkovite izvore energije te povećati energetsku učinkovitost;

| J. | budući da je EU donio direktive za postizanje sigurne, održive, konkurentne energije; budući da je EU postavio niz ciljeva, primjerice smanjiti emisije stakleničkih plinova za 40 % u odnosu na razinu iz 1990., i da trenutačno utvrđuje ciljeve kako bi se udio energije iz obnovljivih izvora u potrošnji Unije i energetska učinkovitost povećali za najmanje 30 % u usporedbi s predviđanjima za 2030. godinu; budući da je energetska učinkovitost zamašnjak održivog gospodarstva i građevinskog sektora u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

J.

budući da je EU donio direktive za postizanje sigurne, održive, konkurentne energije; budući da je EU postavio niz ciljeva, primjerice smanjiti emisije stakleničkih plinova za 40 % u odnosu na razinu iz 1990., i da trenutačno utvrđuje ciljeve kako bi se udio energije iz obnovljivih izvora u potrošnji Unije i energetska učinkovitost povećali za najmanje 30 % u usporedbi s predviđanjima za 2030. godinu; budući da je energetska učinkovitost zamašnjak održivog gospodarstva i građevinskog sektora u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva;

| K. | budući da se dijalog o regionalnoj energetskoj politici u okviru Istočnog partnerstva posljednjih godina pojačao i da sada obuhvaća konvergenciju energetskih tržišta, diversifikaciju izvora opskrbe energijom i tranzitnih pravaca te razvoj održivih izvora energije kao i infrastrukturu od zajedničke i regionalne važnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da se dijalog o regionalnoj energetskoj politici u okviru Istočnog partnerstva posljednjih godina pojačao i da sada obuhvaća konvergenciju energetskih tržišta, diversifikaciju izvora opskrbe energijom i tranzitnih pravaca te razvoj održivih izvora energije kao i infrastrukturu od zajedničke i regionalne važnosti;

| L. | budući da bi se mjerama za uštedu energije i energetsku učinkovitost, uz povećanu upotrebu obnovljivih izvora, također doprinijelo smanjenju višestrukih oblika energetske ovisnosti, što uključuje financijsku i tehnološku ovisnost te ovisnost o gorivima u nuklearnom sektoru i sektoru fosilnih goriva, kupnju strateške energetske infrastrukture i vlasništvo nad njome te pitanje ulaganja u energetske projekte u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama koje provode nepouzdane treće strane; |
| --- | --- |

L.

budući da bi se mjerama za uštedu energije i energetsku učinkovitost, uz povećanu upotrebu obnovljivih izvora, također doprinijelo smanjenju višestrukih oblika energetske ovisnosti, što uključuje financijsku i tehnološku ovisnost te ovisnost o gorivima u nuklearnom sektoru i sektoru fosilnih goriva, kupnju strateške energetske infrastrukture i vlasništvo nad njome te pitanje ulaganja u energetske projekte u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama koje provode nepouzdane treće strane;

| M. | budući da su istočnoeuropske partnerske zemlje započele s donošenjem i provedbom politika i pravnih okvira za obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

M.

budući da su istočnoeuropske partnerske zemlje započele s donošenjem i provedbom politika i pravnih okvira za obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost;

| N. | budući da su se 2013. Armenija, Gruzija i Moldova pridružile Istočnoeuropskom partnerstvu za energetsku učinkovitost i okoliš (E5P), koje je prvotno uspostavljeno s Ukrajinom i koje za cilj ima promicanje energetske učinkovitosti i ulaganja u okoliš u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

N.

budući da su se 2013. Armenija, Gruzija i Moldova pridružile Istočnoeuropskom partnerstvu za energetsku učinkovitost i okoliš (E5P), koje je prvotno uspostavljeno s Ukrajinom i koje za cilj ima promicanje energetske učinkovitosti i ulaganja u okoliš u zemljama Istočnog partnerstva;

| O. | budući da međunarodne financijske institucije i dalje imaju značajnu ulogu time što nadopunjuju nacionalna sredstva i zajmove u ulaganjima u održivu uporabu energije i razvoj obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

O.

budući da međunarodne financijske institucije i dalje imaju značajnu ulogu time što nadopunjuju nacionalna sredstva i zajmove u ulaganjima u održivu uporabu energije i razvoj obnovljivih izvora energije;

| P. | budući da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje trebaju uzeti u obzir sveukupnu konkurentnost svojih gospodarstava i energetskih sektora pri izradi primjerenih politika za nametanje obveza energetske učinkovitosti industrijskim sektorima, razvoj obnovljivih izvora i njihovo integriranje u nacionalnu strukturu izvora energije; |
| --- | --- |

P.

budući da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje trebaju uzeti u obzir sveukupnu konkurentnost svojih gospodarstava i energetskih sektora pri izradi primjerenih politika za nametanje obveza energetske učinkovitosti industrijskim sektorima, razvoj obnovljivih izvora i njihovo integriranje u nacionalnu strukturu izvora energije;

Dosljednost djelovanja

| 1. | pozdravlja stajalište stranaka Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama jer te promjene predstavljaju prijetnju miru i stabilnosti, svjetskom gospodarskom blagostanju te smanjenju siromaštva i održivom razvoju; pozdravlja činjenicu da su te stranke preuzele obvezu provesti zajednička djelovanja radi ograničavanja povećanja globalne prosječne temperature na razinu koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju i izbjegavanja značajnih negativnih klimatskih učinaka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja činjenicu da su države članice EU-a i istočnoeuropski partneri predani Pariškom sporazumu; uzima u obzir „planirane nacionalno utvrđene doprinose” koje su podnijele te države kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova; poziva vlade tih država da te nacionalne doprinose prilagode Pariškom sporazumu i ciljevima održivog razvoja UN-a do 2030.; ističe važnost nacionalnih energetskih i klimatskih planova za planiranje i osiguravanje usklađenosti s obvezama preuzetima u sklopu navedenih okvira; naglašava da je u zajedničkom interesu zemalja Istočnog partnerstva poboljšati bilateralnu i multilateralnu suradnju u području energetike kako bi postigle nacionalne ciljeve u području klime; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja komunikaciju Komisije kojom se uspostavlja okvir za ubrzavanje inovacija EU-a u području čiste energije; ističe potrebu za regulatornim i financijskim okvirom za energetske inovacije koji bi bio usklađen s energetskim planom EU-a do 2050. i obvezama EU-a u okviru Pariškog sporazuma te kojim bi se poticala učinkovita i održiva uporaba svih izvora energije, što bi rezultiralo uštedama energije i širom koristi, među ostalim u području zdravlja, sigurnosti te kvalitete vode i zraka, a istodobno bi se osigurala industrijska konkurentnost i opskrba energijom te pružio sveobuhvatan odgovor na pitanja povezana sa zaštitom okoliša; prepoznaje da je okvir za ubrzavanje inovacija EU-a u području čiste energije sastavni dio većeg broja zakonodavnih prijedloga iz paketa „Čista energija za sve Europljane” i da bi stoga trebao ojačati njegove sastavne elemente, kao i obveze Unije preuzete u okviru Pariškog sporazuma i, šire gledano, zakonodavstvo i načela energetske unije, posebno one iz okvira klimatskog i energetskog okvira za 2030. i energetskog plana za 2050.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da će za postizanje ciljeva utvrđenih Pariškim sporazumom biti potrebne velike i strukturne promjene u gospodarstvima i energetskim sustavima stranaka, uključujući postupan prelazak prema raznovrsnijoj strukturi izvora energije, promicanje održivih izvora energije i poboljšanje energetske učinkovitosti u svim sektorima, uključujući sektore prometa i graditeljstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe važnost mjera za uštedu energije i energetsku učinkovitost za energetsku sigurnost EU-a i, posebno, zemalja Istočnog partnerstva; napominje da su zemlje Istočnog partnerstva u prosjeku tri puta energetski intenzivnije od država članica EU-a te naglašava da je smanjenje te razlike prvenstveni i najučinkovitiji način da se smanji energetska ovisnost zemalja Istočnog partnerstva o nekoj trećoj zemlji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je uspješna primjena energetskih inovacija višedimenzionalni izazov koji dijele i EU i zemlje Istočnog partnerstva; naglašava da taj izazov zahtijeva angažman svih dionika, građana, akademske zajednice, istraživačkih i tehnoloških organizacija, MSP-ova, novoosnovanih poduzeća, energetskih društava i građevinskih poduzeća, pružatelja usluga, pružatelja usluga mobilnosti, proizvođača opreme, informacijskih i telekomunikacijskih poduzeća, financijskih institucija, Unije, nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, zajednica koje se bave obnovljivim izvorima energije, nevladinih udruga, edukatora i osoba s utjecajem na javno mnijenje; ističe vrijednost novih poslovnih modela koji upotrebljavaju inovativnu digitalnu tehnologiju za, među ostalim, optimizaciju vlastite proizvodnje, skladištenja, razmjene i potrošnje vlastite čiste energije na licu mjesta te povećavanje pristupa obnovljivim izvorima energije, među ostalim za kućanstva koja su pogođena energetskim siromaštvom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava važnost razvoja tehnologija za obnovljivu energiju i poboljšanja energetske učinkovitosti u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova u svim energetskim sektorima, čime se doprinosi ostvarivanju obveza koje su stranke Pariškog sporazuma pojedinačno preuzele; smatra da su te politike ključne za gospodarski rast i zapošljavanje; poziva Europsku komisiju i nacionalne vlasti država EU-a i zemalja Istočnog partnerstva da pokrenu integrirani sustav zajedničkih mjera za promicanje uporabe obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti; naglašava da bi te mjere trebale sadržavati poticaje za uštedu energije u svim gospodarskim sektorima, uključujući građevinu i promet; također poziva na integraciju politika obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti u svim područjima koja se odnose na proizvodnju, prijevoz, distribuciju i skladištenje energije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU i zemlje Istočnog partnerstva da pojačaju regionalnu suradnju i potaknu modernizaciju svojih energetskih mreža; napominje da se to može postići razvojem i promicanjem „pametnih mreža” i izgradnjom novih međusobno povezanih i prekograničnih infrastruktura; naglašava da navedeno treba popratiti mjerama usmjerenima na promjene u ponašanju, uštedu energije i potporu potrošačima; napominje da je važno da se tim mjerama istaknu koristi od prelaska s fosilnih goriva na obnovljivu energiju, posebno u sektorima kao što je grijanje; također ističe da je potrebno razviti snažnu internetsku mrežu koja bi služila kao okosnica na kojoj bi se temeljile operacije pametne mreže, ali i pobrinuti se za kibersigurnost ključnih infrastruktura; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe ključnu ulogu regionalnih i lokalnih vlasti u provedbi mjera za energetsku učinkovitost; naglašava da je tim tijelima potrebno pružiti potporu i poboljšati njihovu stručnost te znanja i iskustva u tom području; naglašava da je na lokalnoj razini potrebno uspostaviti i promicati partnerstva općina u zemljama Istočnog partnerstva s općinama u EU-u koje imaju najbolje prakse u tom području; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je diversifikacija izvora energije i opskrbnih putova, što uključuje i plinovode obrnutih tokova, ključna za energetsku sigurnost država članica EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja i za njihovu sposobnost da ispune svoje obveze u pogledu politika energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da se novim putevima ne smije dovesti do povećanja ovisnosti o dominantnim dobavljačima plina niti podrivati regionalna energetska sigurnost i strategija EU-a za energetsku uniju; naglašava da svi novi dijelovi infrastrukture plinovoda na moru i na kopnu moraju poštovati pravila o zaštiti okoliša i ključna načela sadržana u relevantnom zakonodavstvu EU-a; ističe da će plinovod Sjeverni tok 2 imati negativan utjecaj na ključni cilj diversifikacije opskrbe energijom i da će time ugroziti mogućnost izgradnje učinkovitog energetskog ekosustava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja otvaranje i razvoj međupovezanosti plinovoda i obrnutih tokova u južnom plinskom koridoru i njegovo proširenje kako bi se uključili i dodatni plinski resursi u Turkmenistanu; te novih objekata koji omogućuju izvoz/uvoz ukapljenog prirodnog plina, što se odnosi i na izdvajanje prirodnog plina iz konvencionalnih i nekonvencionalnih izvora; ističe važnost suradnje između EU-a i istočnoeuropskih partnera u jamčenju isporuka plina, posebice kapaciteta obrnutih tokova prirodnog plina prema Ukrajini iz Mađarske, Poljske i Slovačke, te prema Moldovi iz Rumunjske; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja otvaranje i razvoj međupovezanosti plinovoda i obrnutih tokova u južnom plinskom koridoru i novih objekata koji omogućuju izvoz/uvoz ukapljenog prirodnog plina, što se odnosi i na izdvajanje prirodnog plina iz konvencionalnih i nekonvencionalnih izvora; ističe važnost suradnje između EU-a i istočnoeuropskih partnera u jamčenju isporuka plina, posebice kapaciteta obrnutih tokova prirodnog plina prema Ukrajini iz Mađarske, Poljske i Slovačke, te prema Moldovi iz Rumunjske; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podržava energetske politike utemeljene na tržištu i na otvorenoj i poštenoj konkurenciji među pružateljima energije, kao i transparentnost tržišta; naglašava da energetska unija EU-a podrazumijeva stvaranje paneuropskog energetskog tržišta u kojem su istočnoeuropski partneri važni dionici; poziva Komisiju i nadležna nacionalna tijela istočnoeuropskih partnera da kontinuirano preispituju tržišna pravila i predlažu prilagodbe kako bi se stvorilo povoljnije okruženje za ulaganja u obnovljive izvore energije, kao odgovor na tržišne neuspjehe i radi poticanja energetske učinkovitosti; ističe važnost uvođenja poticaja za jamčenje ravnopravnih uvjeta u energetskom sektoru te uklanjanja nerazumnih subvencija za etablirane izvore energije kojima se narušava stanje na energetskom tržištu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava potrebu jamčenja privlačne poslovne klime i odgovarajućeg regulatornog okvira kako bi se privatni sektor potaknuo na ulaganja u obnovljive izvore energije, njihove infrastrukture za prijenos energije i prekogranično trgovanje obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava ulogu i potencijal koji u pogledu poboljšanja energetske učinkovitosti imaju zgrade te važnost obnove energetski neučinkovitih zgrada u zemljama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva u cilju maksimalnog povećanja njihove energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva nadležna tijela partnerskih zemalja koje su pridružene s EU-om da ubrzaju usklađivanje svojih zakonodavstava sa zakonodavstvom EU-a u području klimatskih promjena i energije, kako je utvrđeno sporazumima o pridruživanju; u tom smislu naglašava važnost suradnje s Energetskom zajednicom, Europskom komisijom i državama članicama EU-a za stvaranje pravnih, institucionalnih, financijskih, ekonomskih i tehnoloških preduvjeta za omogućavanje postupnog, društveno prihvatljivog prijelaza na niskougljični razvoj; pozdravlja nedavno proširenje Energetske zajednice pridruživanjem Gruzije, istodobno naglašavajući nužnost potpunog pridržavanja odredbi o članstvu; pozdravlja zahtjev Bjelarusa da mu se dodijeli status promatrača unutar te organizacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da istraživanje, razvoj i ulaganja u području čiste energije na ključan način ovise o stabilnosti tržišta te predvidljivosti i sigurnosti regulatornog okvira, za što je potrebna ambiciozna i ostvariva dugoročna politička vizija koja uključuje ciljeve i obveze povezane s energijom i klimom, trajne ciljane poticaje i strpljiv poduzetnički kapital kako bi se postigli jednaki uvjeti za sve tehnologije i na taj način poticala inovativnost, olakšala opskrba energijom, smanjile prepreke ulasku na tržište i inovacijama u području čiste energije olakšalo da dosegnu kritičnu masu potrebnu za stavljanje na tržište; naglašava da je sustavnim inovacijama u području energetike potrebno dati još viši prioritet, kao i promicanju obrazovanja i poduzetništva, jer se inovacije ne temelje samo na tehnologiji; ističe da se takvim sustavnim pristupom na učinkovit način moraju moći integrirati različita rješenja koja su već dostupna ili su trenutačno u procesu razvoja, posebno u pogledu energetske učinkovitosti i integracije obnovljivih izvora energije; poziva na korištenje tehnoloških i inovacijskih platformi iz EU-a i Istočnog partnerstva kako bi se identificirale inovacije u području čiste energije koje imaju potencijala i zaslužuju ciljanu potporu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da su istraživanje i inovacije u privatnom sektoru, a posebno preko MSP-ova, ključne za pružanje potpore čistoj energiji, energetskoj učinkovitosti, energetskoj održivosti, poboljšanju i potpori stvaranju novih radnih mjesta, rastu i ulaganjima u EU-u i Istočnom partnerstvu; naglašava da je financiranje MSP-ova potrebno prilagoditi njihovim potrebama; smatra da, kako bi se ostvario uspješan prijelaz na održivo niskougljično gospodarstvo, treba zajamčiti da tržišta rada budu u stanju na odgovarajući način odgovoriti na nove zahtjeve za inovativnim sustavima za čistu energiju, vodeći pritom računa o tome da taj prijelaz mora biti pravedan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da uključivanje relevantnih informacija u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove može doprinijeti postizanju energetske učinkovitosti; u tom smislu ističe važnost promicanja najbolje prakse i razmjene informacija kao i pojednostavljenja pravila za sudjelovanje u programima energetske inovacije za sve organizacije, poduzeća, sveučilišta i institute, i iz EU-a i iz Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je potrebno dodatno povećati financijska sredstva namijenjena suradnji u području energetike, ali i inovacije u području energetike povezati s drugim društvenim izazovima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | i dalje je zabrinuta zbog složenosti postojećih financijskih instrumenata i ističe da je potrebna veća usklađenost fondova iz kojih se financiraju projekti u području čiste energije; poziva Komisiju da pojednostavni pristup tim sredstvima i poveća proračun u tom području, među ostalim i preusmjeravanjem malog dijela izravnih poticaja za fosilna goriva kako bi se potaknuo i ubrzao održivi razvoj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU i Istočno partnerstvo da pri razmatranju energetskog sektora i drugih srodnih sektora povećaju napore u pružanju potpore inovacijama u pogledu održive nabave sirovina, boljeg projektiranja proizvoda, recikliranja, ponovne i kaskadne upotrebe postojećih metala i materijala, u kontekstu kružnoga gospodarstva i ušteda energije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da je u interesu i EU-a i zemalja Istočnog partnerstva identificirati slučajeve prekomjerne birokracije i korupcije te nepoštene tržišne prakse i boriti se protiv njih, s obzirom na to da ti slučajevi imaju negativan učinak u ranim fazama revolucionarnih tehnologija u nastajanju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EU i Istočno partnerstvo da pojačaju napore kako bi se pružila potpora obrazovanju u onim znanstvenim područjima koja su relevantna za energetsku učinkovitost i kako bi se to obrazovanje uskladilo; naglašava da je obrazovanje neophodno za inovacije i održivi razvoj; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uviđa potrebu za sistemskim programima obrazovanja i angažiranja osmišljenima na način da se društvu omogući puni angažman u pretvorbi energetskog sustava i da se Europljanima svih dobnih skupina omogući da postupno napreduju s osviještenosti i razumijevanja na aktivno sudjelovanje i preuzimanje odgovornosti; poziva EU i Istočno partnerstvo da promiču sudjelovanje građana u pitanjima povezanima s energijom putem kampanja za podizanje svijesti i pružanjem sveobuhvatnih i dostupnih informacija; naglašava da je za društveno prihvatljiv prijelaz na niskougljični razvoj potrebno predvidjeti i odgovarajuće mjere za prekvalificiranje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | stajališta je da je u urbanim područjima, osim dekarbonizacije i obnove zgrada, bitno i pitanje zelenih površina; preporučuje davanje prednosti uključivanju gradskih zelenih područja, uzimajući u obzir nepovratnost njihova gubitka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vjeruje da prometni sektor ima golem potencijal i da bi trebao imati ključnu ulogu u tranziciji te potiče EU i Istočno partnerstvo da pruže potporu i promiču mobilnost s niskom razinom emisija; |
| --- | --- |

28.

Multilateralna suradnja i uspješni programi

| 29. | pozdravlja izmjene koje je Armenija usvojila u okviru zakona o uštedi energije i obnovljivim izvorima energije te plan da se do 2020. 30 % električne energije proizvodi iz obnovljivih izvora; ističe potencijal koji u pogledu poboljšanja energetske učinkovitosti imaju zgrade i sustavi grijanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja napore koje Azerbajdžan ulaže u donošenje novih zakonodavnih akata i zamjenu zastarjelih tehnologija i objekata modernijima; izražava snažnu potporu novim programima za povećanje energetske učinkovitosti do 2020. i uspostavi državne agencije za alternativne i obnovljive izvore energije, u cilju usklađivanja u području energetske učinkovitosti; naglašava da je potrebno promicati energetsku učinkovitost i poboljšati učinkovitost zgrada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podržava vladu u stavljanju sve većeg naglaska na energetsku učinkovitost, osobito u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova, povećanja udjela obnovljivih izvora u strukturi izvora energije i smanjenja potrošnje energije; ponovno, međutim, upućuje poziv EU-a i bjelaruskim vlastima da kao prioritet postave sigurnost bjelaruske nuklearne elektrane u Ostrovecu i da se pobrinu za to da napredak u odnosima između EU-a i Bjelarusa bude uvjetovan povećanom transparentnošću i suradnjom Bjelarusa, kao i potpunim pridržavanjem te zemlje međunarodnih nuklearnih i ekoloških sigurnosnih standarda; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izražava snažnu potporu predanosti Gruzije postizanju energetske učinkovitosti; pozdravlja njezino pristupanje Energetskoj zajednici 2017. godine; pozdravlja intenzivan rad na razvoju i finalizaciji nacrta zakona o energiji, energetskoj učinkovitosti, označivanju energetske učinkovitosti, energetskoj učinkovitosti zgrada i promicanju obnovljive energije, kao i akcijskih planova za energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe važnost ažurirane nacionalne energetske strategije za razdoblje do 2030. koju je Republika Moldova donijela 2017., a kojom se predviđa smanjenje energetskog intenziteta za 10 % do 2020. i potrošnje energije u zgradama za 20 % do 2020.; pozdravlja uspješnu provedbu projekta „energija i biomasa” koji je financirao EU, a kojim je dan doprinos povećanju proizvodnje obnovljivih izvora energije; naglašava važnost donošenja novog zakona o energetskoj učinkovitosti kojim će se prenijeti Direktiva EU-a o energetskoj učinkovitosti 2012/27/EU; ističe da je potrebno izraditi nacionalni plan za energetski učinkovite zgrade, uzimajući u obzir vanjske i unutarnje klimatske čimbenike; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja činjenicu da je Gruzija postavila cilj da do 2030. emisije stakleničkih plinova smanji za 25 % u odnosu na emisije predviđene „uobičajenim” scenarijem, što predstavlja gruzijski „planirani nacionalno utvrđeni doprinos” u skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja napore koji se u zemljama Istočnog partnerstva ulažu u cilju diversifikacije izvora energije; pozdravlja znatan napredak koji je Ukrajina ostvarila u pogledu smanjenja vrlo visokog energetskog intenziteta njezina gospodarstva i infrastrukture, što uključuje i donošenje zakona o komisiji za nacionalnu regulativu u području energije i pružanja komunalnih usluga kojim se promiče osnivanje nezavisnog regulatornog tijela na energetskom tržištu Ukrajine u skladu s normama EU-a; pozdravlja napredak koji je Ukrajina ostvarila u području energetske učinkovitosti, posebno u pogledu donošenja zakona o Fondu za energetsku učinkovitost i drugog relevantnog zakonodavstva kojim se omogućuje djelovanje ukrajinskog fonda za energetsku učinkovitost od početka 2018., uz djelomično financiranje od strane EU-a; pozdravlja početak procesa razdvajanja, u skladu s trećim energetskim paketom EU-a; pozdravlja činjenicu da je u kolovozu 2017. usvojena nova energetska strategija Ukrajine za razdoblje do 2035. („Sigurnost, energetska učinkovitost, konkurentnost”) kojom je utvrđen čitav niz opsežnih reformi u energetskom sektoru, s novopostavljenim ciljevima u pogledu energije iz obnovljivih izvora, kao i s ciljem smanjenja energetskog intenziteta gospodarstva za 50 % do 2030.; naglašava potrebu za projektima energetske učinkovitosti na lokalnoj razini, od kojih će korist imati lokalne zajednice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja proširenje Istočnoeuropskog partnerstva za energetsku učinkovitost i okoliš, EU4Energy, na sve istočnoeuropske partnerske zemlje, koje za cilj ima ubrzavanje provedbe projekata u području energetske učinkovitosti, poboljšanje zakonodavnog i regulatornog okruženja te pružanje potpore suradnji u infrastrukturnim projektima; poziva na razmjenu iskustava i najboljih praksi stečenih uspješno provedenim projektima za energetsku učinkovitost, kao što su „projekt energija i biomasa” koji se u Moldovi financira sredstvima EU-a i/ili mjere koje su Gruzija i Ukrajina poduzele u pogledu povećanja energetske učinkovitosti u stambenom sektoru; snažno podupire obveze preuzete u okviru Istočnog sporazuma gradonačelnika (CoM East), koji okuplja lokalna i regionalna tijela koja rade na provedbi klimatskih i energetskih ciljeva; naglašava važnost i drugih projekata koje financira EU, primjerice paketa projekata Clima East kojim se partnerske zemlje opremaju za ostvarivanje cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja činjenicu da je Azerbajdžan, prema Indeksu energetske produktivnosti i gospodarskog prosperiteta iz 2015., zauzeo 28. mjesto na Globalnom indeksu energetske učinkovitosti; pozdravlja činjenicu da se uspješnost Azerbajdžana u području energetske produktivnosti godišnje poboljšava za 12,8 %, što je najbrža stopa poboljšanja energetske produktivnosti u svijetu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja činjenicu da je Azerbajdžan postavio cilj da do 2030. emisije stakleničkih plinova smanji za 30 % u odnosu na razinu iz 1990., kao svoj doprinos planiranim nacionalno utvrđenim doprinosima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja sudjelovanje SOCAR-a u inicijativi Svjetske banke „Nulta stopa rutinskog sagorijevanja do 2030.”; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjereniku za europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica EU-a te istočnoeuropskim partnerskim zemljama. |
| --- | --- |

40.

---

| 25.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 343/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 343/19

---

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o rješavanju pitanja neformalnog i neprijavljenog rada i jačanju socijalne sigurnosti zaposlenika u državama članicama Europske unije i zemljama Istočnog partnerstva

(2018/C 343/04)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju EU-a s Moldovom, Gruzijom i Ukrajinom te Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu s Armenijom, a posebno ona poglavlja tih sporazuma koja se odnose na trgovinu i održivi razvoj te na zapošljavanje, socijalnu politiku i jednake mogućnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju EU-a s Moldovom, Gruzijom i Ukrajinom te Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu s Armenijom, a posebno ona poglavlja tih sporazuma koja se odnose na trgovinu i održivi razvoj te na zapošljavanje, socijalnu politiku i jednake mogućnosti,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegovu preambulu i članke 3. i 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegovu preambulu i članke 3. i 6.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 6., 9., 145., 151., 152., 153., 154., 156., 159. i 168., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 6., 9., 145., 151., 152., 153., 154., 156., 159. i 168.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju od 3. svibnja 1996., a posebno njezin dio I., dio II. i članak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju od 3. svibnja 1996., a posebno njezin dio I., dio II. i članak 3.,

| — | uzimajući u obzir Europski zakonik o socijalnoj sigurnosti iz 1964. i izmjene toga zakonika iz 1990., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski zakonik o socijalnoj sigurnosti iz 1964. i izmjene toga zakonika iz 1990.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1) i Europsku konvenciju o socijalnoj sigurnosti (ETS br. 078), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1) i Europsku konvenciju o socijalnoj sigurnosti (ETS br. 078),

| — | uzimajući u obzir proglašenje europskog stupa socijalnih prava u studenom 2017. i Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir proglašenje europskog stupa socijalnih prava u studenom 2017. i Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (2),

| — | uzimajući u obzir konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada (MOR) br. 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 i 204 te njezin Program za dostojanstven rad, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada (MOR) br. 81, 102, 129, 155, 187, 197, 202 i 204 te njezin Program za dostojanstven rad,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 24. studenog 2017. u Bruxellesu, 20 ciljeva Istočnog partnerstva za 2020. te izmijenjenu strukturu Partnerstva priloženu toj izjavi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 24. studenog 2017. u Bruxellesu, 20 ciljeva Istočnog partnerstva za 2020. te izmijenjenu strukturu Partnerstva priloženu toj izjavi,

| A. | budući da u skladu s člankom 3. UEU-a Europska unija radi na održivom razvoju Europe s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka te visoke razine zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša; budući da je EU Europski stup socijalnih prava istaknuo kao odgovor na sve veće izazove u području socijalne sigurnosti i zaštite građana EU-a; budući da postoji socijalna pravna stečevina EU-a koja se temelji na raznim nacionalnim i međunarodnim pravnim instrumentima, kao i instrumentima na razini EU-a, posebno konvencijama MOR-a i Vijeća Europe, kojima su najčešće obuhvaćena prava povezana s ugovorima o radu, radnim uvjetima ili pristupom socijalnoj skrbi; |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu s člankom 3. UEU-a Europska unija radi na održivom razvoju Europe s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka te visoke razine zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša; budući da je EU Europski stup socijalnih prava istaknuo kao odgovor na sve veće izazove u području socijalne sigurnosti i zaštite građana EU-a; budući da postoji socijalna pravna stečevina EU-a koja se temelji na raznim nacionalnim i međunarodnim pravnim instrumentima, kao i instrumentima na razini EU-a, posebno konvencijama MOR-a i Vijeća Europe, kojima su najčešće obuhvaćena prava povezana s ugovorima o radu, radnim uvjetima ili pristupom socijalnoj skrbi;

| B. | budući da su u Povelji Europske unije o temeljnim pravima utvrđena prava koja su posebno bitna za radnike koji se kreću unutar EU-u ili dolaze u EU, među kojima posebno pravo na ljudsko dostojanstvo (članak 1.), zabrana ropstva i prisilnog rada (članak 5.), sloboda izbora zanimanja i pravo na rad (članak 15.), nediskriminacija (članak 21.), pravo radnika na informiranje i savjetovanje u poduzeću (članak 27.), pravo na kolektivno pregovaranje i djelovanje (članak 28.), pravo na pristup službama za posredovanje pri zapošljavanju (članak 29.), zaštita u slučaju neopravdanog otkaza (članak 30.), pošteni i pravični radni uvjeti (članak 31.), zabrana rada djece i zaštita mladih pri radu (članak 32.), socijalna sigurnost i socijalna pomoć (članak 34.), pravo na zdravstvenu zaštitu (članak 35.) i pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje (članak 47.); |
| --- | --- |

B.

budući da su u Povelji Europske unije o temeljnim pravima utvrđena prava koja su posebno bitna za radnike koji se kreću unutar EU-u ili dolaze u EU, među kojima posebno pravo na ljudsko dostojanstvo (članak 1.), zabrana ropstva i prisilnog rada (članak 5.), sloboda izbora zanimanja i pravo na rad (članak 15.), nediskriminacija (članak 21.), pravo radnika na informiranje i savjetovanje u poduzeću (članak 27.), pravo na kolektivno pregovaranje i djelovanje (članak 28.), pravo na pristup službama za posredovanje pri zapošljavanju (članak 29.), zaštita u slučaju neopravdanog otkaza (članak 30.), pošteni i pravični radni uvjeti (članak 31.), zabrana rada djece i zaštita mladih pri radu (članak 32.), socijalna sigurnost i socijalna pomoć (članak 34.), pravo na zdravstvenu zaštitu (članak 35.) i pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje (članak 47.);

| C. | budući da ne postoji obvezujući mehanizam za prekograničnu suradnju relevantnih tijela država članica EU-a u svrhu rješavanja pitanja neprijavljenog rada; budući da je u svibnju 2016. osnovana Europska platforma za rješavanje neprijavljenog rada (platforma UDW) u cilju razmjene najboljih praksi i informacija o tom pitanju te poticanja suradnje među državama članicama; |
| --- | --- |

C.

budući da ne postoji obvezujući mehanizam za prekograničnu suradnju relevantnih tijela država članica EU-a u svrhu rješavanja pitanja neprijavljenog rada; budući da je u svibnju 2016. osnovana Europska platforma za rješavanje neprijavljenog rada (platforma UDW) u cilju razmjene najboljih praksi i informacija o tom pitanju te poticanja suradnje među državama članicama;

| D. | budući da je Komisija predložila novu direktivu o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima; |
| --- | --- |

D.

budući da je Komisija predložila novu direktivu o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima;

| E. | budući da je Komisija predstavila prijedlog preporuke Vijeća o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija predstavila prijedlog preporuke Vijeća o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti;

| F. | budući da je Komisija najavila osnivanje Europskog nadzornog tijela za rad kako bi se zajamčila provedba pravila EU-a o mobilnosti radne snage; budući da je Komisija također najavila planove za uvođenje europskog broja socijalnog osiguranja; |
| --- | --- |

F.

budući da je Komisija najavila osnivanje Europskog nadzornog tijela za rad kako bi se zajamčila provedba pravila EU-a o mobilnosti radne snage; budući da je Komisija također najavila planove za uvođenje europskog broja socijalnog osiguranja;

| G. | budući da europska politika susjedstva, a posebno detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine (DCFTA) s Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom, i režim putovanja bez viza, ima dalekosežne posljedice na tržište rada i socijalne uvjete zaposlenika i u državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva; budući da prekogranično poslovanje zahtijeva suradnju među nacionalnim tijelima za nadzor rada i provedbu zakona o radu, kako bi se zajamčila provedba postojećeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

G.

budući da europska politika susjedstva, a posebno detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine (DCFTA) s Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom, i režim putovanja bez viza, ima dalekosežne posljedice na tržište rada i socijalne uvjete zaposlenika i u državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva; budući da prekogranično poslovanje zahtijeva suradnju među nacionalnim tijelima za nadzor rada i provedbu zakona o radu, kako bi se zajamčila provedba postojećeg zakonodavstva;

| H. | budući da su zbog nezaposlenosti, korupcije i lošeg upravljanje te nasilnih sukoba u susjedstvu EU-a građani prisiljeni napustiti svoje domove i pronaći posao tamo gdje mogu, uključujući u inozemstvu; budući da postoji veća vjerojatnost da će izbjeglice i imigranti postati neprijavljeni radnici bez socijalne zaštite i budući da se njih često zapošljava kao nekvalificirane radnike; budući da izbjeglice i migranti, a posebno žene među njima, čine najugroženije skupine na tržištu rada i općenito u društvu; |
| --- | --- |

H.

budući da su zbog nezaposlenosti, korupcije i lošeg upravljanje te nasilnih sukoba u susjedstvu EU-a građani prisiljeni napustiti svoje domove i pronaći posao tamo gdje mogu, uključujući u inozemstvu; budući da postoji veća vjerojatnost da će izbjeglice i imigranti postati neprijavljeni radnici bez socijalne zaštite i budući da se njih često zapošljava kao nekvalificirane radnike; budući da izbjeglice i migranti, a posebno žene među njima, čine najugroženije skupine na tržištu rada i općenito u društvu;

| I. | budući da socijalne posljedice globalne financijske i gospodarske krize i procesa pretvorbe u državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva imaju dalekosežne posljedice, od nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti do sve veće nejednakosti i siromaštva; budući da je takav razvoj događaja, koji je često nusproizvod mjera štednje, rezultirao nizom promjena u sustavima socijalne sigurnosti država članica EU-a i susjednih zemalja koje su pak dovele do nižih standarda, među ostalim u područjima zdravstvene skrbi i mirovina; budući da su reforme zakona o radu dovele do deregulacije i liberalizacije, ali da pritom nije smanjeno neformalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

I.

budući da socijalne posljedice globalne financijske i gospodarske krize i procesa pretvorbe u državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva imaju dalekosežne posljedice, od nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti do sve veće nejednakosti i siromaštva; budući da je takav razvoj događaja, koji je često nusproizvod mjera štednje, rezultirao nizom promjena u sustavima socijalne sigurnosti država članica EU-a i susjednih zemalja koje su pak dovele do nižih standarda, među ostalim u područjima zdravstvene skrbi i mirovina; budući da su reforme zakona o radu dovele do deregulacije i liberalizacije, ali da pritom nije smanjeno neformalno gospodarstvo;

| J. | budući da neprijavljeni rad često ima prekograničnu dimenziju; budući da se priroda neprijavljenog rada može razlikovati od zemlje do zemlje, ovisno o gospodarskom, administrativnom i društvenom kontekstu; budući da se nacionalno zakonodavstvo o neprijavljenom radu i definicije koje se koriste na nacionalnoj razini također razlikuju od zemlje do zemlje; budući da bi stoga mjere za rješavanje neprijavljenog rada trebale biti osmišljene tako da se vodi računa o tim razlikama; |
| --- | --- |

J.

budući da neprijavljeni rad često ima prekograničnu dimenziju; budući da se priroda neprijavljenog rada može razlikovati od zemlje do zemlje, ovisno o gospodarskom, administrativnom i društvenom kontekstu; budući da se nacionalno zakonodavstvo o neprijavljenom radu i definicije koje se koriste na nacionalnoj razini također razlikuju od zemlje do zemlje; budući da bi stoga mjere za rješavanje neprijavljenog rada trebale biti osmišljene tako da se vodi računa o tim razlikama;

| K. | budući da je mogućnost pronalaženja neprijavljenog posla ključan faktor privlačnosti kojim se potiče nezakonita imigracija; budući da se osobama s neregularnim ili nereguliranim boravištem, koje obično nisu u sustavima socijalne sigurnosti, često nudi neprijavljeni rad pod uvjetima koji su socijalno neprihvatljivi i kojima se krše propisi o zaštiti zdravlja i sigurnosti i kolektivni ugovori na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

K.

budući da je mogućnost pronalaženja neprijavljenog posla ključan faktor privlačnosti kojim se potiče nezakonita imigracija; budući da se osobama s neregularnim ili nereguliranim boravištem, koje obično nisu u sustavima socijalne sigurnosti, često nudi neprijavljeni rad pod uvjetima koji su socijalno neprihvatljivi i kojima se krše propisi o zaštiti zdravlja i sigurnosti i kolektivni ugovori na nacionalnoj razini;

| L. | budući da se tržišta rada i društva stalno razvijaju i u državama članicama EU-a i u zemljama Istočnog partnerstva, povezano sa znatnim izazovima koji proizlaze iz digitalne revolucije, promjena obrazaca rada i demografskih kretanja, što dovodi do novih izazova, ali i prilika, na tržištima rada; |
| --- | --- |

L.

budući da se tržišta rada i društva stalno razvijaju i u državama članicama EU-a i u zemljama Istočnog partnerstva, povezano sa znatnim izazovima koji proizlaze iz digitalne revolucije, promjena obrazaca rada i demografskih kretanja, što dovodi do novih izazova, ali i prilika, na tržištima rada;

| M. | budući da, unatoč činjenici da se teški oblici iskorištavanja radne snage smatraju kaznenim djelom prema zakonodavstvu EU-a i država članica, postoje slučajevi u kojima se iskorištavanje u kućanskim poslovima, primjerice za poslove čišćenja i skrbi za djecu ili starije osobe, tolerira; |
| --- | --- |

M.

budući da, unatoč činjenici da se teški oblici iskorištavanja radne snage smatraju kaznenim djelom prema zakonodavstvu EU-a i država članica, postoje slučajevi u kojima se iskorištavanje u kućanskim poslovima, primjerice za poslove čišćenja i skrbi za djecu ili starije osobe, tolerira;

Opće primjedbe

| 1. | naglašava da borba protiv neprijavljenog rada i mjere kojima se jamči socijalna sigurnost predstavljaju ozbiljan zajednički izazov za države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva te bi stoga oni trebali postati predmetom zajedničkih napora i suradnje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | svjestan je da neprijavljeni rad predstavlja složen i zahtjevan izazov, posebno za države koje su suočene s teškim socioekonomskim okolnostima poput visoke nezaposlenosti, raširenog siromaštva i socijalne isključenosti, lošeg poslovnog okruženja i manjka fiskalnog manevarskog prostora; ističe, međutim, da neprijavljeni rad općenito ima ozbiljne posljedice za društva, među kojima su izgubljeni prihodi za nacionalna porezna tijela, narušavanje sustava financiranja i pružanja socijalne skrbi, nesigurni uvjeti rada i sistemski rizici povezani s kršenjem temeljnih prava, nedostatno kolektivno zastupanje i nepošteno tržišno natjecanje među poduzećima; naglašava, stoga, da su za pospješivanje prelaska s neformalnog na formalno gospodarstvo potrebne usklađene i integrirane nacionalne strategije i međunarodna suradnja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stoga izražava žaljenje zbog činjenice da složena, međusobno povezana pitanja neprijavljenog rada, prelaska s neformalnih na formalne sustave gospodarstva i rada te socijalne sigurnosti radnika dosad nisu bila u fokusu politike Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ukazuje na činjenicu da javna uprava i pravosudni sustav u koje građani mogu imati povjerenje odvraćaju od neprijavljenog rada; naglašava, stoga, da su za prelazak s neformalnog na formalno gospodarstvo od ključne važnosti vladavina prava, dobro upravljanje i iskorjenjivanje korupcije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava zabrinutost zbog stope nezaposlenosti mladih i broja mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (NEET) u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva, ali i razine do koje su mladi zastupljeni u sivoj ekonomiji; naglašava da su mladi ti koji kulturnu, gospodarsku i socijalnu baštinu država prenose u budućnost te da bi stoga sada prioritet trebalo dati stvaranju radnih mjesta za mlade i mjerama kojima se neprijavljeni radnici potiču na prelazak u službenu ekonomiju; naglašava da bi kroz sljedeći višegodišnji financijski okvir (VFO) i sljednik Europskog instrumenta za susjedstvo (ENI) trebalo pružiti veću potporu zapošljavanju mladih u službenoj ekonomiji, primjenom dobrih praksi razvijenih u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče razvoj sustava kroz koji bi se kvalifikacije stečene u zemljama Istočnog partnerstva priznavale u EU-u; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno ističe važnost politika nulte tolerancije u javnoj nabavi i zajmovima koje pružaju međunarodne financijske institucije (Svjetska banka, Međunarodna financijska korporacija, Europska banka za obnovu i razvoj i Europska investicijska banka) u pogledu neprijavljenog rada, što se odnosi i na podizvođače i lance opskrbe; |
| --- | --- |

7.

Kratkoročne mjere

| 8. | poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da povećaju razinu svijesti u javnosti o tome da je potrebno hitno djelovati i pojačati napore u pogledu rješavanja pitanja neprijavljenog rada, među ostalim kampanjama za podizanje svijesti u javnosti koje bi se provodile u suradnji sa socijalnim partnerima; poziva Komisiju da državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva pruži potporu kako bi se zajamčilo djelotvorno pružanje informacija o posljedicama neprijavljenog rada za radnike, poduzeća i društvo u cjelini te o pravima radnika koja proizlaze iz međunarodnih radnih standarda utvrđenih konvencijama Međunarodne organizacije rada, među kojima su i postupci za podnošenje pritužbi i žalbi; ističe da je potrebno povećati svijest u javnosti o činjenici da su osobe koje rade neprijavljeno potencijalno izloženo teškom iskorištavanju i promicati klimu nulte tolerancije na iskorištavanje tih radnika, što se odnosi i na njihovo iskorištavanje u privatnim kućanstvima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva koje to još nisu učinile da ratificiraju relevantne konvencije i preporuke MOR-a i promiču njihovu primjenu u praksi, uključujući konvencije i preporuke br. 94 (klauzule o radu (javna nabava)), br. 102 (socijalna sigurnost (minimalni standardi)), br. 144 (trostrano savjetovanje), br. 155. (sigurnost i zdravlje na radu) i priloženi protokol iz 2002., br. 167 (sigurnost i zdravlje u građevini), br. 177 (kućanski poslovi), br. 184 (sigurnost i zdravlje u poljoprivredi), br. 187 (promicanje okvira za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu), br. 189 (radnici u kućanstvu), br. 202 (minimalne razine socijalne zaštite), br. 204 (prijelaz s neformalnog na formalno gospodarstvo) i br. 205 (zapošljavanje i dostojanstveni rad za mir i otpornost); |
| --- | --- |

9.

| 10. | stajališta je da bi u bilateralnim sporazumima između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva znatno veći naglasak trebalo staviti na provedbu odredbi iz poglavlja koja se odnose na „trgovinu i održivi razvoj” i „zapošljavanje, socijalnu politiku i jednake mogućnosti”; Poziva Komisiju da u okviru godišnjih izvješća o provedbi pruži iscrpne informacije o provedbi relevantnih odredbi sporazuma o pridruživanju/detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini s Moldovom, Gruzijom i Ukrajinom, kao i o napretku ostvarenom u provedbi Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu s Armenijom nakon njegove ratifikacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na to da se u okviru multilateralne strukture Istočnog partnerstva uspostavi mehanizam za institucionalnu suradnju namijenjen suzbijanju neprijavljenog rada; preporučuje da se u okviru Glavne uprave za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivost uspostavi multilateralna (pod)platforma koja bi tijelima Istočnog partnerstva, među kojima i platformi 2, mogla pružati podatke o društvenim i radnim aspektima trgovinske i gospodarske suradnje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | stajališta je da bi se, slijedeći primjer platforme UDW, mogao uspostaviti mehanizam za razmjenu najboljih praksi i poboljšano prikupljanje podataka; ističe da bi se takvim mehanizmom trebao pružiti okvir za procjenu čimbenika, značajki, uzroka i okolnosti povezanih s neformalnim i neprijavljenim radom i lošim uvjetima rada u nacionalnom i prekograničnom kontekstu i za razmjenu najboljih praksi u pogledu poboljšanja socijalne sigurnost radnika i promicanja dostojanstvenih uvjeta rada i socijalne zaštite za sve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice i zemlje Istočnog partnerstva da sklope bilateralne sporazume o razmjeni podataka i administrativnoj suradnji u pogledu prekograničnog neprijavljenog rada; naglašava da je potrebno razviti praktične alate za borbu protiv organiziranih oblika i mreža prekograničnog neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja usvajanje europskog stupa socijalnih prava; poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da na svojem sljedećem sastanku na visokoj razini održe raspravu o tome kako prilagoditi politiku Istočnog partnerstva s obzirom na europski stup socijalnih prava i razviti zajednički okvir za analizu provedbe temeljnih socijalnih prava na temelju 20 načela iz europskog stupa socijalnih prava i ljestvice socijalnih pokazatelja, s dugoročnim ciljem da zemlje Istočnog partnerstva poštuju tih 20 načela; |
| --- | --- |

14.

| 15. | stajališta je da bi se kroz platformu UDW moglo doprinijeti poboljšanoj suradnji, povezivanjem stručnjaka iz zemalja EU-a i Istočnog partnerstva; poziva EU da razmotri mehanizam kojim bi se zemljama izvan EU-a omogućilo da sudjeluju u radu platforme UDW i od nje ostvare korist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na to da se u zemljama Istočnog partnerstva pokrenu programi za promicanje zapošljavanja i dostojanstvenih uvjeta rada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da inspekcije rada imaju važnu ulogu u zaštiti prava zaposlenika, time što jamče zdravlje i sigurnost na radnom mjestu, vode borbu protiv nesigurnih uvjeta rada, sprečavaju kršenja pravila o zaštiti na radu i promiču pravedan i društveno odgovoran gospodarski rast jer se brinu o tome da se plaće stvarno isplaćuju a socijalna davanja uplaćuju, čime se povećavaju prihodi od poreza i uplate u sustave socijalne sigurnosti i jamči pokrivenost radnika u slučajevima bolesti i ozljeda na radu i doprinosi za njihove mirovine; izražava žaljenje zbog toga što su tijela nadležna za inspekciju rada oslabljena ili čak ukinuta zbog mjera štednje i procesa tranzicije; poziva, posebno zemlje Istočnog partnerstva, na to da se zaustavi i preokrene takav razvoj događaja i da se nacionalnim tijelima za inspekciju rada omoguće odgovarajuća sredstva, osoblje i osposobljavanje; poziva Komisiju da pruži potporu prekograničnom osposobljavanju i drugim oblicima suradnje među nacionalnim tijelima nadležnima za inspekciju rada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe važnu ulogu koju socijalni partneri u mnogim državama članicama EU-a imaju u borbi protiv neprijavljenog rada; naglašava da je u zemljama Istočnog partnerstva potrebno poboljšati socijalni dijalog i savjetovanja sa socijalnim partnerima kako bi oni bili uključeni u poboljšanje radnih uvjeta, radnih standarda i socijalne zaštite; |
| --- | --- |

18.

| 19. | savjetuje nacionalnim vlastima u državama članicama EU-a da potiču stvaranje domaćih saveza protiv neprijavljenog rada u područjima koja su tim problemom najviše zahvaćena, primjerice u građevini, prijevozu, turizmu i poljoprivredi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnu uloga sindikata u borbi protiv neprijavljenog rada i zaštiti neprijavljenih radnika jer su sindikati obično prvo tijelo koje ima saznanja o problematičnim ili nezakonitim situacijama, prijevarama i zlouporabama; sa zabrinutošću napominje da se sindikati u državama Istočnog partnerstva suočavaju sa širokim rasponom problema, od ograničenja u pogledu slobode udruživanja i okupljanja do prepreka za vođenje socijalnog dijaloga; poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da pruže uvjete potrebne za djelovanje sindikata i pozivaju Europsku komisiju da im u tome nastavi pružati potporu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče članove poslovne zajednice u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva da posluju društveno odgovorno i bore se protiv neprijavljenog rada, uključujući u lancima opskrbe; podsjeća ih da neprijavljeni rad stvara nepošteno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja činjenicu da je u okviru Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva osnovana radna skupina 5 o socijalnim i radnim politikama i socijalnom dijalogu; predlaže da ta radna skupina u tekućoj raspravi o suzbijanju neprijavljenog rada pruži vlastiti doprinos u pogledu uloge civilnog društva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU da dio pomoći zemljama Istočnog partnerstva koja će biti dodijeljena preko financijskih instrumenata VFO-a za razdoblje nakon 2020. namijeni za taj složeni skup pitanja, među ostalim za potporu institucionalnom razvoju sustava inspekcija rada, za jačanje socijalnog dijaloga i kapaciteta socijalnih partnera, uključujući na sektorskoj razini, te za građanski dijalog i, općenito, rad organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

23.

Dugoročne mjere

| 24. | naglašava da bi prijelaz s neformalnog na formalno gospodarstvo trebao biti dio sveobuhvatnije dugoročne strategije za jačanje strukturiranog stvaranja radnih mjesta, poboljšanje kvalitete rada i bolji pristup potporama za zapošljavanje, borbu protiv segmentacije radne snage i borbu protiv korupcije, jamčenje uplate fiskalnih i socijalnih doprinosa, razvoj i širenje opće pokrivenosti socijalnim osiguranjem i minimalnom razinom socijalne zaštite, u skladu s preporukom MOR-a br. 202; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je iskustvo pokazalo da se jačanjem tijela koja provode usklađenost s postojećim zakonodavstvom i pružanjem poticaja, kao što su programi za oslobađanje od poreza na dohodak i subvencije namijenjene reguliranju radnog statusa, uspješno doprinosi prijelazu s neprijavljenog na prijavljeni rad; poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da razviju dugoročni plan s provjerivim kriterijima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče zemlje Istočnog partnerstva da razviju nacionalne kapacitete za sprječavanje i rješavanje neprijavljenog rada, uz sudjelovanje velikog broja dionika, među kojima i socijalnih partnera i nevladinih organizacija, |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da se privlačnost neprijavljenog rada djelotvorno može smanjiti razvojem transparentnih poreznih sustava i javnih sustava socijalne zaštite koji će biti dostupni i privlačni; poziva države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da razviju nacionalne strategije usmjerene na uspostavu sveobuhvatnih sustava socijalne sigurnosti u skladu s preporukom MOR-a br. 202 o minimalnoj razini socijalne zaštite i konvencijom br. 102 o socijalnoj sigurnosti, kako bi se njima pokrile osobe koje rade u neformalnom gospodarstvu i na odgovarajući način riješilo pitanje neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče države članice EU-a i zemlje Istočnog partnerstva da sklope bilateralne sporazume, posebno u slučajevima onih zemalja koje su zahvaćene emigracijskim i imigracijskim tokovima koji u konačnici dovode do neprijavljenog rada; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice i zemlje Istočnog partnerstva da razviju zajednički okvir za koordinaciju socijalne sigurnosti, kako bi se zaštitila prava mobilnih radnika na socijalnu sigurnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje i vladama i parlamentima država članica i zemalja Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0010.

---

| 25.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 343/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 343/24

---

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o ukrajinskim političkim zatvorenicima u Rusiji, posebice Olegu Sencovu

(2018/C 343/05)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir prethodne rezolucije Europskog parlamenta o Rusiji, posebno Rezoluciju od 14. lipnja 2018. o Rusiji, posebice slučaju ukrajinskog političkog zatvorenika Olega Sencova te Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prethodne rezolucije Europskog parlamenta o Rusiji, posebno Rezoluciju od 14. lipnja 2018. o Rusiji, posebice slučaju ukrajinskog političkog zatvorenika Olega Sencova te Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 25. svibnja 2018. o slučajevima pritvorenika koji se nalaze na nezakonito pripojenim područjima Krima i Sevastopolja ili pritvorenika koji dolaze iz tih područja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 25. svibnja 2018. o slučajevima pritvorenika koji se nalaze na nezakonito pripojenim područjima Krima i Sevastopolja ili pritvorenika koji dolaze iz tih područja,

| — | uzimajući u obzir razmjenu mišljenja u Vijeću za vanjske poslove na temu Rusije od 16. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjenu mišljenja u Vijeću za vanjske poslove na temu Rusije od 16. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 5. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članak 7. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, kojih je Ruska Federacija stranka i kojima je propisano da nitko ne smije biti podvrgnut mučenju ili okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupku ili kazni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članak 7. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, kojih je Ruska Federacija stranka i kojima je propisano da nitko ne smije biti podvrgnut mučenju ili okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupku ili kazni,

| — | uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata,

| A. | budući da trenutačno postoji više od 70 političkih zatvorenika u Rusiji i na okupiranom Krimu; |
| --- | --- |

A.

budući da trenutačno postoji više od 70 političkih zatvorenika u Rusiji i na okupiranom Krimu;

| B. | budući da je ukrajinski redatelj Oleg Sencov, koji se protivio nezakonitom pripajanju Krimskog poluotoka Rusiji, u svibnju 2014. uhićen u vezi s navodnim aktivnostima koje su se odvijale na Krimu; budući da se s njim postupalo kao s ruskim državljaninom, unatoč činjenici da ima ukrajinsko državljanstvo; |
| --- | --- |

B.

budući da je ukrajinski redatelj Oleg Sencov, koji se protivio nezakonitom pripajanju Krimskog poluotoka Rusiji, u svibnju 2014. uhićen u vezi s navodnim aktivnostima koje su se odvijale na Krimu; budući da se s njim postupalo kao s ruskim državljaninom, unatoč činjenici da ima ukrajinsko državljanstvo;

| C. | budući da se borci za ljudska prava i akteri iz civilnog društva, osobito krimski Tatari, suočavaju s prijetnjama, zastrašivanjem i uhićenjima; |
| --- | --- |

C.

budući da se borci za ljudska prava i akteri iz civilnog društva, osobito krimski Tatari, suočavaju s prijetnjama, zastrašivanjem i uhićenjima;

| D. | budući da je veliki broj tih zatvorenika i pritvorenika u zatvorima suočen s teškim i nehumanim uvjetima, što predstavlja opasnost za njihovo fizičko i psihičko zdravlje; budući da je nekima od zatvorenika potrebna hitna medicinska pomoć i liječenje; |
| --- | --- |

D.

budući da je veliki broj tih zatvorenika i pritvorenika u zatvorima suočen s teškim i nehumanim uvjetima, što predstavlja opasnost za njihovo fizičko i psihičko zdravlje; budući da je nekima od zatvorenika potrebna hitna medicinska pomoć i liječenje;

1.

zahtijeva od ruskih vlasti da smjesta i bezuvjetno oslobode Olega Sencova i sve ostale nezakonito pritvorene ukrajinske državljane u Rusiji i na Krimskom poluotoku; podsjeća da trenutačno postoji više od 70 (1) ukrajinskih političkih zatvorenika u Rusiji i na okupiranom Krimu;

2.

izražava žaljenje zbog toga što je drugi osuđenik u tom predmetu, Oleksandr Kolčenko, osuđen na zatvorsku kaznu od deset godina;

3.

napominje da Volodimir Baluh, još jedan nezakonito pritvoreni ukrajinski državljanin, štrajka glađu od 19. ožujka;

4.

izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da su brojni ukrajinski politički zatvorenici, primjerice Mikola Karpjuk, Volodimir Prisič, Oleksij Čirnij i Jevhen Panov, podvrgnuti teškom mučenju;

5.

ističe da se prema svim zatvorenicima mora postupati u skladu s međunarodnim standardima te da bi svi pritvorenici trebali imati pristup pravnom zastupanju, svojim obiteljima, diplomatskim predstavnicima i zdravstvenoj skrbi;

6.

podsjeća na to da su ruske vlasti, u svojstvu de facto okupacijskih snaga koje imaju stvarnu kontrolu nad Krimom, u potpunosti odgovorne za zaštitu građana na Krimu od proizvoljnih pravosudnih ili administrativnih mjera te da su u tom svojstvu prema međunarodnom humanitarnom pravu obvezne zajamčiti zaštitu ljudskih prava na poluotoku;

7.

osuđuje rusko kršenje međunarodnog prava na okupiranom Krimu, među ostalim i provedbu ruskog zakonodavstva, snažnu militarizaciju poluotoka Krima, koja predstavlja prijetnju regionalnoj sigurnosti, te masovno i sustavno kršenje ljudskih prava na Krimu koje je posebno usmjereno na etničke Ukrajince i krimske Tatare;

8.

poziva Rusiju da osigura bezuvjetan i neometan pristup međunarodnim promatračima za ljudska prava i promatračkim misijama; poziva međunarodne organizacije kao što su Ujedinjeni narodi, Vijeće Europe i Organizacija za europsku sigurnost i suradnju da pomnije prate stanje ljudskih prava na Krimu i da poduzmu odgovarajuće mjere;

9.

poziva Vijeće i države članice EU-a da ostanu čvrsti i ujedinjeni u provedbi dogovorenih sankcija protiv Rusije, da ih produlje te da razmotre ciljane mjere protiv pojedinaca odgovornih za pritvaranja političkih zatvorenika i suđenja njima;

10.

ističe važnost toga da Delegacija Europske unije u Rusiji i veleposlanstva država članica EU-a prate suđenja borcima za ljudska prava;

11.

ponovno poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te ESVD da se pobrinu da se u okviru savjetovanja između EU-a i Rusije o ljudskim pravima (kada se ta savjetovanja nastave) iznesu svi slučajevi osoba koje se progoni iz političkih razloga i da se od ruskih predstavnika na tim savjetovanjima službeno zatraže odgovori u vezi sa svakim pojedinim slučajem, kao i da izvijeste Parlament o razmjenama informacija s ruskim vlastima;

12.

poziva EU da podnese izjavu u kojoj će osuditi povrede ljudskih prava u Rusiji i pokušaje njihova prikrivanja pod okriljem Svjetskog nogometnog prvenstva u organizaciji FIFA-e;

13.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i država Istočnog partnerstva, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije.

---

(1)  Nepotpun popis tih zatvorenika sadrži sljedeća imena: Teimur Abdullaiev, Uzeir Abdullaiev, Taliat Abdurakhmanov, Rustem Abiltarov, Zevri Abseitov, Muslim Aliiev, Refat Alimov, Kiazim Ametov, Ernes Ametov, Ali Asanov, Marlen Asanov, Volodymyr Balukh, Ali Bariev, Enver Bekirov, Memet Belialov, Oleksii Bessarabov, Rustem Vaitov, Resul Velilyaev, Valentyn Vygovskii, Pavlo Hryb, Mykola Dadeu, Konstatin Davydenko, Bekir Dehermendzhi, Mustafa Dehermendzhi, Emil Dzhemadenov, Arsen Dzhepparov, Dmitrii Dolgopolov, Volodymyr Dudka, Andriy Zakhtei, Ruslan Zeitullaiev, Server Zekiriaiev, Timur Ibragimov, Rustem Ismailov, Yevgenii Karakashev, Mykola Karpiuk, Stanislav Klykh, Andriy Kolomiiets, Oleksandr Kolchenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Hennadii Limeshko, Serhii Litvinov, Enver Mamutov, Nariman Memedeminov, Remzi Memetov, Emil Minasov, Igor Movenko, Seiran Muradosilov, Seiran Mustafaiev, Server Mustafaiev, Yevhen Panov, Nuri Primov, Volodymyr Prisich, Ismail Ramazanov, Fevzi Sagandzhi, Ferat Saifullaiev, Aider Saledinov, Seiran Saliiev, Enver Seitosmanov, Oleg Sentsov, Oleksii Sizonovich, Vadym Siruk, Edem Smailov, Oleksandr Steshenko, Oleksii Stohniy, Renat Suleimanov, Anna Sukhonosova, Roman Sushchenko, Roman Temovsky, Ruslan Ametov, Asan Chapukh, Oleksii Chimii, Hlib Shablii, Mykola Shiptur, Dmytro Shtyblikov, Oleksandr Shumkov, Viktor Shur.

1

---

| 25.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 343/26

---

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o bržoj ratifikaciji u nacionalnim parlamentima država članica EU-a Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane

(2018/C 343/06)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 24. studenog 2017. u Bruxellesu te izjave s prethodnih sastanaka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 24. studenog 2017. u Bruxellesu te izjave s prethodnih sastanaka,

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir prioritete partnerstva EU-a i Armenije potpisane 21. veljače 2018. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prioritete partnerstva EU-a i Armenije potpisane 21. veljače 2018. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir poruku Predsjedništva Parlamentarne skupštine Euronesta od 24. studenog 2017. povodom sastanka na vrhu Istočnog partnerstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poruku Predsjedništva Parlamentarne skupštine Euronesta od 24. studenog 2017. povodom sastanka na vrhu Istočnog partnerstva,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument od 9. lipnja 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300),

| A. | budući da su zajedničkom izjavom sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 24. studenog 2017. u Bruxellesu sudionici sastanka pozdravili potpisivanje Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Armenije u okviru toga sastanka; |
| --- | --- |

A.

budući da su zajedničkom izjavom sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 24. studenog 2017. u Bruxellesu sudionici sastanka pozdravili potpisivanje Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Armenije u okviru toga sastanka;

| B. | budući da je potpisivanje Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Armenije u okviru sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 24. studenog 2017. u Bruxellesu omogućilo Uniji i Armeniji da tješnje surađuju u rješavanju postojećih izazova; |
| --- | --- |

B.

budući da je potpisivanje Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Armenije u okviru sastanka na vrhu Istočnog partnerstva 24. studenog 2017. u Bruxellesu omogućilo Uniji i Armeniji da tješnje surađuju u rješavanju postojećih izazova;

| C. | budući da je Armenija ponovno potvrdila svoju predanost strateškom i ambicioznom partnerstvu s Europskom unijom koje se temelji na zajedničkim vrijednostima, obostranim interesima i međusobnom razumijevanju, zajedničkom vlasništvu i odgovornosti te diferenciranom pristupu, a kojim se istočnoeuropske partnerske zemlje približavaju Europskoj uniji; |
| --- | --- |

C.

budući da je Armenija ponovno potvrdila svoju predanost strateškom i ambicioznom partnerstvu s Europskom unijom koje se temelji na zajedničkim vrijednostima, obostranim interesima i međusobnom razumijevanju, zajedničkom vlasništvu i odgovornosti te diferenciranom pristupu, a kojim se istočnoeuropske partnerske zemlje približavaju Europskoj uniji;

| D. | budući da je Nacionalna skupština Republike Armenije 2018. jednoglasno ratificirala Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije; |
| --- | --- |

D.

budući da je Nacionalna skupština Republike Armenije 2018. jednoglasno ratificirala Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije;

| E. | budući da su Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije već ratificirali nacionalni parlamenti Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve i Republike Bugarske; |
| --- | --- |

E.

budući da su Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije već ratificirali nacionalni parlamenti Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve i Republike Bugarske;

Parlamentarna skupština Euronesta,

1.

poziva nacionalne parlamente svih država članica EU-a da Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između EU-a i Armenije ratificiraju bez nepotrebnog odgađanja;

2.

pozdravlja potporu Europske komisije, Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednice Komisije i Vijeća Europske unije ratifikaciji toga sporazuma u nacionalnim parlamentima država članica EU-a i očekuje da će se u tom smislu uložiti daljnji napori;

3.

poziva političke stranke u EU-u da doprinesu okončavanju postupaka povezanih s ratifikacijom toga sporazuma u nacionalnim parlamentima svojih zemalja.

---

| 25.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 343/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 343/27

---

Rezolucija Parlamentarne skupštine Euronesta o višegodišnjem financijskom okviru EU-a za razdoblje nakon 2020. i razvoju modela „Istočno partnerstvo plus”

(2018/C 343/07)

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONESTA,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir tri sporazuma o pridruživanju, između EU-a i Gruzije, EU-a i Ukrajine te EU-a i Moldove, kojima je otvoreno kvalitativno novo poglavlje u odnosima pridruženih zemalja s EU-om i kojima se pružaju čvrsti temelji za postupni razvoj partnerstava među njima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tri sporazuma o pridruživanju, između EU-a i Gruzije, EU-a i Ukrajine te EU-a i Moldove, kojima je otvoreno kvalitativno novo poglavlje u odnosima pridruženih zemalja s EU-om i kojima se pružaju čvrsti temelji za postupni razvoj partnerstava među njima,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku usvojenu u lipnju 2016. kao i izvješće o napretku u provedbi te strategije (koje će Vijeće za vanjske poslove razmotriti 25. lipnja 2018.) te preporuku Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD) o Istočnom partnerstvu od 15. studenoga 2017., upućenu uoči sastanka na vrhu u studenom 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku usvojenu u lipnju 2016. kao i izvješće o napretku u provedbi te strategije (koje će Vijeće za vanjske poslove razmotriti 25. lipnja 2018.) te preporuku Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD) o Istočnom partnerstvu od 15. studenoga 2017., upućenu uoči sastanka na vrhu u studenom 2017.,

| — | uzimajući u obzir komunikacije Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o europskoj politici susjedstva te zaključke Vijeća za vanjske poslove o europskoj politici susjedstva i Istočnom partnerstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o europskoj politici susjedstva te zaključke Vijeća za vanjske poslove o europskoj politici susjedstva i Istočnom partnerstvu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu parlamenata Gruzije, Moldove i Ukrajine te zajedničko priopćenje predsjednika odborâ za europsku integraciju parlamenata Gruzije, Moldove i Ukrajine te zajedničku izjavu iz Kijeva predsjednika parlamenata Gruzije, Moldove i Ukrajine o namjeri da se uspostavi međuparlamentarna skupština, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu parlamenata Gruzije, Moldove i Ukrajine te zajedničko priopćenje predsjednika odborâ za europsku integraciju parlamenata Gruzije, Moldove i Ukrajine te zajedničku izjavu iz Kijeva predsjednika parlamenata Gruzije, Moldove i Ukrajine o namjeri da se uspostavi međuparlamentarna skupština,

| A. | budući da je pomoć EU-a od ključne važnosti kako bi pridruženi partneri mogli provesti svoje ambiciozne planove reformi u skladu s pojedinačnim sporazumima o pridruživanju; |
| --- | --- |

A.

budući da je pomoć EU-a od ključne važnosti kako bi pridruženi partneri mogli provesti svoje ambiciozne planove reformi u skladu s pojedinačnim sporazumima o pridruživanju;

| B. | budući da je EU snažnom financijskom i tehničkom pomoći pridruženim zemljama pridonio izgradnji demokratskih institucija, jamčenju vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, razvoju tržišnog gospodarstva i konkurentnog poslovnog okruženja, usklađivanju sektorskih politika s europskim standardima i razvoju snažnih političkih i gospodarskih veza s EU-om; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU snažnom financijskom i tehničkom pomoći pridruženim zemljama pridonio izgradnji demokratskih institucija, jamčenju vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, razvoju tržišnog gospodarstva i konkurentnog poslovnog okruženja, usklađivanju sektorskih politika s europskim standardima i razvoju snažnih političkih i gospodarskih veza s EU-om;

| C. | budući da zbog svoje kontinuirane privlačne sile EU mora – kako je navedeno u globalnoj strategiji za vanjsku i sigurnosnu politiku – nastaviti djelovati kao gravitacijska točka za pridružene zemlje; |
| --- | --- |

C.

budući da zbog svoje kontinuirane privlačne sile EU mora – kako je navedeno u globalnoj strategiji za vanjsku i sigurnosnu politiku – nastaviti djelovati kao gravitacijska točka za pridružene zemlje;

| D. | budući da su neovisnost, suverenost i teritorijalna cjelovitost pridruženih zemalja ugroženi neriješenim regionalnim sukobima koje je izazvala Rusija; |
| --- | --- |

D.

budući da su neovisnost, suverenost i teritorijalna cjelovitost pridruženih zemalja ugroženi neriješenim regionalnim sukobima koje je izazvala Rusija;

| E. | budući da agresivna politika Rusije prema pridruženim zemljama, koja se manifestira u obliku agresije, okupacije, aneksije te financiranja i naoružavanja separatista, predstavlja prijetnju sigurnosti, stabilnosti i razvoju pridruženih zemalja i cijelog europskog kontinenta; |
| --- | --- |

E.

budući da agresivna politika Rusije prema pridruženim zemljama, koja se manifestira u obliku agresije, okupacije, aneksije te financiranja i naoružavanja separatista, predstavlja prijetnju sigurnosti, stabilnosti i razvoju pridruženih zemalja i cijelog europskog kontinenta;

1.

poziva na to da se ulože zajednički napori za rješavanje dugotrajnih sukoba u pridruženim zemljama, uz sudjelovanje ključnih međunarodnih organizacija poput UN-a, OESS-a i Vijeća Europe;

2.

osuđuje kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda u okupiranim teritorijima pridruženih zemalja;

3.

ponovno ističe da čvrsto podupire suverenitet i teritorijalni integritet zemalja Istočnog partnerstva unutar njihovih međunarodno priznatih granica;

4.

ističe potrebu da se hitno zauzme za rješavanje situacije u pogledu interno raseljenih osoba u tim zemljama te da se pridruženim zemljama pruži pravna i financijska potpora za rješavanje toga pitanja;

5.

poziva na jačanje, po potrebi, dijaloga o sigurnosnim pitanjima između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva i na suradnju u području zajedničke sigurnosne i obrambene politike;

6.

pozdravlja činjenicu da je istaknuto 20 očekivanih rezultata za 2020. te da su među ključnim prioritetnim područjima: gospodarski razvoj i tržišne prilike, jačanje institucija i dobro upravljanje, povezivost, energetska učinkovitost, okoliš i klimatske promjene, te mobilnost i međuljudski kontakti.

7.

pozdravlja daljnji razvoj koncepta „Istočnog partnerstva+” koji se temelji na jačanju sektorske integracije između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva;

8.

zalaže se za to da se Gruziji, Moldovi i Ukrajini pruži perspektiva pristupanja schengenskom prostoru i integracije u carinsku uniju, energetsku uniju i jedinstveno digitalno tržište EU-a;

9.

smatra da bi se pružanje potpore istočnoeuropskim partnerima na putu prema integracijama s EU-om trebalo odraziti kao strateški prioritet u novom VFO-u te da europske države u susjedstvu EU-a imaju poseban položaj, što predstavlja ključan element koji mora biti prepoznat unutar VFO-a;

10.

smatra da bi se spajanjem već tradicionalnog Europskog instrumenta za susjedstvo (ENI) s drugim financijskim instrumentima namijenjenima različitim regijama poslao politički pogrešan i štetan signal drugim zemljama, a posebno pridruženim partnerskim zemljama, koji bi mogao biti protumačen kao naznaka smanjenja političkog interesa EU-a za regiju Istočnog partnerstva;

11.

poziva na to da se, kako bi se time potaknula reformska nastojanja partnera, zadrži primjena načela diferencijacije i načela „više za više” i napominje da bi se fuzijom svih vanjskih instrumenata u jedan instrument mogao dovesti u pitanje pristup temeljen na rezultatima, odnosno da bi se fokus sa zemalja s boljim rezultatima mogao preusmjeriti na one s akutnim problemima;

12.

poziva institucije EU-a na to da Europski instrument za susjedstvo ostane zaseban financijski instrument prilagođen susjednim zemljama EU-u, kako bi se moglo djelotvorno uhvatiti u koštac s postojećim prioritetima, potrebama i izazovima u pridruženim zemljama te kako bi se zajamčili sigurnost i stabilnost te regije i EU-a, kao i održivost i dosljednost pomoći EU-a.

---