# Europos Sąjungos C 334/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 334 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. rugsėjo 19d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 334

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. rugsėjo 19d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 M. SESIJA2017 m. liepos 3–6 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 78, 2018 3 1
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 M. SESIJA2017 m. liepos 3–6 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 78, 2018 3 1
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 78, 2018 3 1

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. liepos 4 d., antradienis |
| 2018/C 334/01 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl XXI amžiaus Europos standartų (2016/2274(INI)) | 2 |
| 2018/C 334/02 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija Veiksmai Europos padengtųjų obligacijų sistemai sukurti (2017/2005(INI)) | 13 |
| 2018/C 334/03 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl su žuvininkyste susijusio turizmo vaidmens įvairinant žvejybos veiklą (2016/2035(INI)) | 20 |
| 2018/C 334/04 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl eismo įvykių senaties terminų (2015/2087(INL)) | 30 |
| 2018/C 334/05 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Sąjungos bendrų būtiniausių civilinio proceso standartų (2015/2084(INL)) | 39 |
| 2018/C 334/06 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija Ilgesnė gaminių naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms (2016/2272(INI)) | 60 |
| 2018/C 334/07 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmoniškumui, įskaitant genocidą, klausimo sprendimo (2016/2239(INI)) | 69 |
| 2018/C 334/08 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl privačių saugos tarnybų (2016/2238(INI)) | 80 |
| 2018/C 334/09 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darbo sąlygų ir mažų garantijų darbo (2016/2221(INI)) | 88 |
| | 2017 m. liepos 5 d., trečiadienis |
| 2018/C 334/10 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija su ne teisėkūros pasiūlymu dėl rezoliucijos dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE) – 2017/2036(INI)) | 99 |
| 2018/C 334/11 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES kovos su ŽIV / AIDS, tuberkulioze ir hepatitu C (2017/2576(RSP)) | 106 |
| 2018/C 334/12 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo (2016/2240(INI)) | 112 |
| 2018/C 334/13 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl plataus užmojo ES pramonės strategijos parengimo kaip strateginio prioriteto augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti (2017/2732(RSP)) | 124 |
| | 2017 m. liepos 6 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 334/14 | 2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Turkijos (2016/2308(INI)) | 128 |
| 2018/C 334/15 | 2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nobelio premijos laureato Liu Xiaobo ir Lee Ming-che atvejų (2017/2754(RSP)) | 137 |
| 2018/C 334/16 | 2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Eritrėjos, visų pirma Abune Antonioso ir Dawito Isaako atvejų (2017/2755(RSP)) | 140 |
| 2018/C 334/17 | 2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burundyje (2017/2756(RSP)) | 146 |
| 2018/C 334/18 | 2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos veiksmų siekiant tvarumo (2017/2009(INI)) | 151 |
| 2018/C 334/19 | 2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos atokiausių regionų sanglaudos ir plėtros skatinimo. SESV 349 straipsnio taikymas (2016/2250(INI)) | 168 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. liepos 5 d., trečiadienis |
| 2018/C 334/20 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rekomendacijos Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 72-osios sesijos (2017/2041(INI)) | 178 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. liepos 4 d., antradienis

2018/C 334/01

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl XXI amžiaus Europos standartų (2016/2274(INI))

2

2018/C 334/02

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija Veiksmai Europos padengtųjų obligacijų sistemai sukurti (2017/2005(INI))

13

2018/C 334/03

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl su žuvininkyste susijusio turizmo vaidmens įvairinant žvejybos veiklą (2016/2035(INI))

20

2018/C 334/04

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl eismo įvykių senaties terminų (2015/2087(INL))

30

2018/C 334/05

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Sąjungos bendrų būtiniausių civilinio proceso standartų (2015/2084(INL))

39

2018/C 334/06

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija Ilgesnė gaminių naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms (2016/2272(INI))

60

2018/C 334/07

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmoniškumui, įskaitant genocidą, klausimo sprendimo (2016/2239(INI))

69

2018/C 334/08

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl privačių saugos tarnybų (2016/2238(INI))

80

2018/C 334/09

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darbo sąlygų ir mažų garantijų darbo (2016/2221(INI))

88

2017 m. liepos 5 d., trečiadienis

2018/C 334/10

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija su ne teisėkūros pasiūlymu dėl rezoliucijos dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE) – 2017/2036(INI))

99

2018/C 334/11

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES kovos su ŽIV / AIDS, tuberkulioze ir hepatitu C (2017/2576(RSP))

106

2018/C 334/12

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo (2016/2240(INI))

112

2018/C 334/13

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl plataus užmojo ES pramonės strategijos parengimo kaip strateginio prioriteto augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti (2017/2732(RSP))

124

2017 m. liepos 6 d., ketvirtadienis

2018/C 334/14

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Turkijos (2016/2308(INI))

128

2018/C 334/15

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nobelio premijos laureato Liu Xiaobo ir Lee Ming-che atvejų (2017/2754(RSP))

137

2018/C 334/16

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Eritrėjos, visų pirma Abune Antonioso ir Dawito Isaako atvejų (2017/2755(RSP))

140

2018/C 334/17

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burundyje (2017/2756(RSP))

146

2018/C 334/18

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos veiksmų siekiant tvarumo (2017/2009(INI))

151

2018/C 334/19

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos atokiausių regionų sanglaudos ir plėtros skatinimo. SESV 349 straipsnio taikymas (2016/2250(INI))

168

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. liepos 5 d., trečiadienis

2018/C 334/20

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rekomendacijos Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 72-osios sesijos (2017/2041(INI))

178

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. liepos 5 d., trečiadienis |
| 2018/C 334/21 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl galimybės susipažinti su konfidencialia informacija (Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 5 dalies ir 210a straipsnio išaiškinimas) (2017/2095(REG)) | 188 |
| | 2017 m. liepos 6 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 334/22 | 2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo komiteto terorizmo klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2017/2758(RSO)) | 189 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2017 m. liepos 5 d., trečiadienis

2018/C 334/21

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl galimybės susipažinti su konfidencialia informacija (Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 5 dalies ir 210a straipsnio išaiškinimas) (2017/2095(REG))

188

2017 m. liepos 6 d., ketvirtadienis

2018/C 334/22

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo komiteto terorizmo klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2017/2758(RSO))

189

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2017 m. liepos 4 d., antradienis |
| 2018/C 334/23 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Mariyos Gabriel skyrimo Komisijos nare patvirtinimo (C8-0166/2017 – 2017/0805(NLE)) | 193 |
| 2018/C 334/24 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kosovo bendrojo susitarimo dėl Kosovo dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų sudarymo projekto (13391/2016 – C8-0491/2016 – 2013/0115(NLE)) | 194 |
| 2018/C 334/25 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Ispanijos paraišką EGF/2017/001 ES/Castilla y León kasyba (COM(2017)0266 – C8-0174/2017 – 2017/2079(BUD)) | 195 |
| 2018/C 334/26 | P8_TA(2017)0283Makrofinansinė parama Moldovos Respublikai ***I2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo suteikti Moldovos Respublikai makrofinansinę paramą (COM(2017)0014 – C8-0016/2017 – 2017/0007(COD))P8_TC1-COD(2017)0007Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., suteikti Moldovos Respublikai makrofinansinę paramą | 199 |
| 2018/C 334/27 | 2017 m. liepos 4 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų įmonių ir filialų pelno mokesčio informacijos atskleidimo (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD)) | 201 |
| 2018/C 334/28 | P8_TA(2017)0285Laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai nustatymas ***I2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai, kuriomis papildomos prekybos lengvatos, taikomos pagal Asociacijos susitarimą, nustatymo (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))P8_TC1-COD(2016)0308Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai, kuriomis papildomos prekybos lengvatos, taikomos pagal Asociacijos susitarimą, nustatymo | 227 |
| 2018/C 334/29 | 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projekto: 2016 finansinių metų pertekliaus įrašymas į biudžetą (09437/2017 – C8-0190/2017 – 2017/2061(BUD)) | 229 |
| | 2017 m. liepos 5 d., trečiadienis |
| 2018/C 334/30 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. birželio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1896/2006, nustatančio Europos mokėjimo įsakymo procedūrą, I priedas (C(2017)03984 – 2017/2747(DEA)) | 231 |
| 2018/C 334/31 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. birželio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo pakeičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 861/2007, nustatančio Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą, I, II, III ir IV priedai (C(2017)03982 – 2017/2748(DEA)) | 232 |
| 2018/C 334/32 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų Kigalio pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07725/2017 – C8-0157/2017 – 2017/0016(NLE)) | 233 |
| 2018/C 334/33 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo pakeitimo priėmimo Europos Sąjungos vardu projekto (07524/2017 – C8-0143/2017 – 2013/0448(NLE)) | 234 |
| 2018/C 334/34 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE)) | 235 |
| 2018/C 334/35 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama, kad Eurojustas sudarytų Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros ir Eurojusto susitarimo memorandumą, projekto (07536/2017 – C8-0136/2017 – 2017/0804(CNS)) | 236 |
| 2018/C 334/36 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (06182/1/2017 – C8-0150/2017 – 2012/0193(COD)) | 237 |
| 2018/C 334/37 | P8_TA(2017)0300Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinė sistema ***I2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))P8_TC1-COD(2013)0432Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos | 238 |
| 2018/C 334/38 | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2018 m. biudžeto projekto (2017/2043(BUD)) | 253 |
| | 2017 m. liepos 6 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 334/39 | P8_TA(2017)0311Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF) ir EDVF garantijos bei EDVF garantijų fondo sukūrimas ***I2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) ir EDVF garantijos bei EDVF garantijų fondo sukūrimo (COM(2016)0586 – C8-0377/2016 – 2016/0281(COD))P8_TC1-COD(2016)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo sukuriamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), EDVF garantija ir EDVF garantijų fondas | 263 |
| 2018/C 334/40 | P8_TA(2017)0312Aklų, regos sutrikimą ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui leidžiami būdai naudoti tam tikrus kūrinius ir kitus saugomus objektus ***I2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui leidžiamų tam tikrų būdų naudoti autorių teisių ir gretutinių teisių saugomus kūrinius ir kitus objektus, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (COM(2016)0596 – C8-0381/2016 – 2016/0278(COD))P8_TC1-COD(2016)0278Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui leidžiamų tam tikrų būdų naudoti tam tikrus autorių teisių ir gretutinių teisių saugomus kūrinius ir kitus objektus, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo | 264 |
| 2018/C 334/41 | P8_TA(2017)0313Sąjungos ir trečiųjų šalių tarpvalstybinis keitimasis autorių ir gretutinių teisių saugomų tam tikrų kūrinių ir kitų objektų prieinamos formos kopijomis aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui ***I2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos ir trečiųjų šalių tarpvalstybinio keitimosi autorių ir gretutinių teisių saugomų tam tikrų kūrinių ir kitų objektų prieinamos formos kopijomis aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui (COM(2016)0595 – C8-0380/2016 – 2016/0279(COD))P8_TC1-COD(2016)0279Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl Sąjungos ir trečiųjų šalių tarpvalstybinio keitimosi autorių ir gretutinių teisių saugomų tam tikrų kūrinių ir kitų objektų prieinamos formos kopijomis aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui | 265 |
| 2018/C 334/42 | 2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmų patobulinimo Europos Sąjungoje (COM(2016)0686 – C8-0035/2017 – 2016/0338(CNS)) | 266 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. liepos 4 d., antradienis

2018/C 334/23

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Mariyos Gabriel skyrimo Komisijos nare patvirtinimo (C8-0166/2017 – 2017/0805(NLE))

193

2018/C 334/24

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kosovo bendrojo susitarimo dėl Kosovo dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų sudarymo projekto (13391/2016 – C8-0491/2016 – 2013/0115(NLE))

194

2018/C 334/25

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Ispanijos paraišką EGF/2017/001 ES/Castilla y León kasyba (COM(2017)0266 – C8-0174/2017 – 2017/2079(BUD))

195

2018/C 334/26

P8_TA(2017)0283Makrofinansinė parama Moldovos Respublikai ***I2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo suteikti Moldovos Respublikai makrofinansinę paramą (COM(2017)0014 – C8-0016/2017 – 2017/0007(COD))P8_TC1-COD(2017)0007Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., suteikti Moldovos Respublikai makrofinansinę paramą

199

2018/C 334/27

2017 m. liepos 4 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų įmonių ir filialų pelno mokesčio informacijos atskleidimo (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD))

201

2018/C 334/28

P8_TA(2017)0285Laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai nustatymas ***I2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai, kuriomis papildomos prekybos lengvatos, taikomos pagal Asociacijos susitarimą, nustatymo (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))P8_TC1-COD(2016)0308Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai, kuriomis papildomos prekybos lengvatos, taikomos pagal Asociacijos susitarimą, nustatymo

227

2018/C 334/29

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projekto: 2016 finansinių metų pertekliaus įrašymas į biudžetą (09437/2017 – C8-0190/2017 – 2017/2061(BUD))

229

2017 m. liepos 5 d., trečiadienis

2018/C 334/30

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. birželio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1896/2006, nustatančio Europos mokėjimo įsakymo procedūrą, I priedas (C(2017)03984 – 2017/2747(DEA))

231

2018/C 334/31

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. birželio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo pakeičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 861/2007, nustatančio Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą, I, II, III ir IV priedai (C(2017)03982 – 2017/2748(DEA))

232

2018/C 334/32

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų Kigalio pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07725/2017 – C8-0157/2017 – 2017/0016(NLE))

233

2018/C 334/33

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo pakeitimo priėmimo Europos Sąjungos vardu projekto (07524/2017 – C8-0143/2017 – 2013/0448(NLE))

234

2018/C 334/34

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE))

235

2018/C 334/35

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama, kad Eurojustas sudarytų Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros ir Eurojusto susitarimo memorandumą, projekto (07536/2017 – C8-0136/2017 – 2017/0804(CNS))

236

2018/C 334/36

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (06182/1/2017 – C8-0150/2017 – 2012/0193(COD))

237

2018/C 334/37

P8_TA(2017)0300Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinė sistema ***I2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))P8_TC1-COD(2013)0432Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos

238

2018/C 334/38

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2018 m. biudžeto projekto (2017/2043(BUD))

253

2017 m. liepos 6 d., ketvirtadienis

2018/C 334/39

P8_TA(2017)0311Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF) ir EDVF garantijos bei EDVF garantijų fondo sukūrimas ***I2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) ir EDVF garantijos bei EDVF garantijų fondo sukūrimo (COM(2016)0586 – C8-0377/2016 – 2016/0281(COD))P8_TC1-COD(2016)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo sukuriamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), EDVF garantija ir EDVF garantijų fondas

263

2018/C 334/40

P8_TA(2017)0312Aklų, regos sutrikimą ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui leidžiami būdai naudoti tam tikrus kūrinius ir kitus saugomus objektus ***I2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui leidžiamų tam tikrų būdų naudoti autorių teisių ir gretutinių teisių saugomus kūrinius ir kitus objektus, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (COM(2016)0596 – C8-0381/2016 – 2016/0278(COD))P8_TC1-COD(2016)0278Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui leidžiamų tam tikrų būdų naudoti tam tikrus autorių teisių ir gretutinių teisių saugomus kūrinius ir kitus objektus, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo

264

2018/C 334/41

P8_TA(2017)0313Sąjungos ir trečiųjų šalių tarpvalstybinis keitimasis autorių ir gretutinių teisių saugomų tam tikrų kūrinių ir kitų objektų prieinamos formos kopijomis aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui ***I2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos ir trečiųjų šalių tarpvalstybinio keitimosi autorių ir gretutinių teisių saugomų tam tikrų kūrinių ir kitų objektų prieinamos formos kopijomis aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui (COM(2016)0595 – C8-0380/2016 – 2016/0279(COD))P8_TC1-COD(2016)0279Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl Sąjungos ir trečiųjų šalių tarpvalstybinio keitimosi autorių ir gretutinių teisių saugomų tam tikrų kūrinių ir kitų objektų prieinamos formos kopijomis aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui

265

2018/C 334/42

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmų patobulinimo Europos Sąjungoje (COM(2016)0686 – C8-0035/2017 – 2016/0338(CNS))

266

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

19.9.2018

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2017–2018 M. SESIJA

2017 m. liepos 3–6 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 78, 2018 3 1

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. liepos 4 d., antradienis

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/2

---

P8_TA(2017)0278

XXI amžiaus Europos standartai

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl XXI amžiaus Europos standartų (2016/2274(INI))

(2018/C 334/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (TIS direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (TIS direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 įgyvendinimo 2013–2015 m. (COM(2016)0212), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 įgyvendinimo 2013–2015 m. (COM(2016)0212),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 įgyvendinimo 2013–2015 m. analizė ir faktų suvestinės“ (SWD(2016)0126), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 įgyvendinimo 2013–2015 m. analizė ir faktų suvestinės“ (SWD(2016)0126),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą „XXI amžiaus Europos standartai“ (COM(2016)0358), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą „XXI amžiaus Europos standartai“ (COM(2016)0358),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos paslaugų standartų teikiamų galimybių išnaudojimas siekiant padėti Europos vartotojams ir įmonėms“ (SWD(2016)0186), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos paslaugų standartų teikiamų galimybių išnaudojimas siekiant padėti Europos vartotojams ir įmonėms“ (SWD(2016)0186),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą „2017 m. Sąjungos Europos standartizacijos darbo programa“ (COM(2016)0357), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą „2017 m. Sąjungos Europos standartizacijos darbo programa“ (COM(2016)0357),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Veiksmų, numatytų 2016 m. Sąjungos Europos standartizacijos darbo programoje, įskaitant įgyvendinimo aktus ir įgaliojimus, skirtus Europos standartizacijos organizacijoms, įgyvendinimas“ (SWD(2016)0185), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Veiksmų, numatytų 2016 m. Sąjungos Europos standartizacijos darbo programoje, įskaitant įgyvendinimo aktus ir įgaliojimus, skirtus Europos standartizacijos organizacijoms, įgyvendinimas“ (SWD(2016)0185),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai“ (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai“ (COM(2016)0176),

| — | atsižvelgdamas į Bendrą standartizacijos iniciatyvą pagal bendrosios rinkos strategiją, kaip nurodyta 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikate „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrą standartizacijos iniciatyvą pagal bendrosios rinkos strategiją, kaip nurodyta 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikate „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos standartizacijos ateities (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos standartizacijos ateities (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „XXI amžiaus Europos standartai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „XXI amžiaus Europos standartai“,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „2016 m. Europos standartizacija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „2016 m. Europos standartizacija“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2014 –2017 m. atvirojo kodo programinės įrangos strategiją (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2014 –2017 m. atvirojo kodo programinės įrangos strategiją (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A8-0213/2017),

| A. | kadangi Europos standartizacijos sistema yra labai svarbi kuriant bendrąją rinką ir kadangi Komisijos veiksmus siekiant nustatyti bendrą Europos standartizacijos viziją tiesiogiai lėmė dešimt J. C. Junckerio vadovaujamos Komisijos nustatytų prioritetų, o ypač prioritetai dėl sujungtos bendrosios skaitmeninės rinkos ir bendrosios rinkos strategijos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos standartizacijos sistema yra labai svarbi kuriant bendrąją rinką ir kadangi Komisijos veiksmus siekiant nustatyti bendrą Europos standartizacijos viziją tiesiogiai lėmė dešimt J. C. Junckerio vadovaujamos Komisijos nustatytų prioritetų, o ypač prioritetai dėl sujungtos bendrosios skaitmeninės rinkos ir bendrosios rinkos strategijos;

| B. | kadangi atvira, įtrauki ir visų pirma į rinką orientuota Europos standartizacijos sistema, pagrįsta pasitikėjimu ir tinkama atitiktimi, atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant teigiamą atsaką vis didėjančiam poreikiui Europos pramonės, ekonomikos, socialinėje ir aplinkos apsaugos politikoje ir teisės aktuose nustatyti standartus, kurie padėtų užtikrinti produktų saugą, prieinamumą neįgaliesiems, inovacijas, sąveikumą ir tvarumą ir pagerintų gyventojų, vartotojų ir darbuotojų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

B.

kadangi atvira, įtrauki ir visų pirma į rinką orientuota Europos standartizacijos sistema, pagrįsta pasitikėjimu ir tinkama atitiktimi, atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant teigiamą atsaką vis didėjančiam poreikiui Europos pramonės, ekonomikos, socialinėje ir aplinkos apsaugos politikoje ir teisės aktuose nustatyti standartus, kurie padėtų užtikrinti produktų saugą, prieinamumą neįgaliesiems, inovacijas, sąveikumą ir tvarumą ir pagerintų gyventojų, vartotojų ir darbuotojų gyvenimo kokybę;

| C. | kadangi veiksminga Europos standartizacijos sistema turėtų būti grindžiama pramonės subjektų, valdžios institucijų, standartizacijos įstaigų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, pagal Reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 pripažintų III priede nurodytų organizacijų, glaudžia partneryste ir bendradarbiavimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi veiksminga Europos standartizacijos sistema turėtų būti grindžiama pramonės subjektų, valdžios institucijų, standartizacijos įstaigų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, pagal Reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 pripažintų III priede nurodytų organizacijų, glaudžia partneryste ir bendradarbiavimu;

| D. | kadangi Europos standartai turi būti rengiami taikant atvirą, įtraukią ir skaidrią sistemą, pagrįstą visų suinteresuotųjų subjektų sutarimu, siekiant nustatyti strateginius, techninius ar kokybės reikalavimus, kuriuos esami arba būsimi produktai, gamybos procesai, paslaugos ar metodai gali atitikti; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos standartai turi būti rengiami taikant atvirą, įtraukią ir skaidrią sistemą, pagrįstą visų suinteresuotųjų subjektų sutarimu, siekiant nustatyti strateginius, techninius ar kokybės reikalavimus, kuriuos esami arba būsimi produktai, gamybos procesai, paslaugos ar metodai gali atitikti;

| E. | kadangi Komisijos komunikate dėl bendrosios skaitmeninės rinkos IRT standartizacijos prioritetų pripažįstama atvirųjų standartų vertė, bet nepateikiama atvirojo standarto apibrėžtis; kadangi įrodyta, jog laisvi ir atviri standartai svarbūs kuriant ir vystant internetą ir interneto paslaugas, o tai savo ruožtu skatino inovacijas, visuomenės ir ekonomines perspektyvas; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisijos komunikate dėl bendrosios skaitmeninės rinkos IRT standartizacijos prioritetų pripažįstama atvirųjų standartų vertė, bet nepateikiama atvirojo standarto apibrėžtis; kadangi įrodyta, jog laisvi ir atviri standartai svarbūs kuriant ir vystant internetą ir interneto paslaugas, o tai savo ruožtu skatino inovacijas, visuomenės ir ekonomines perspektyvas;

| F. | kadangi atvirojo kodo programinės įrangos ir aparatinės įrangos sprendimų naudojimas Europos įmonėms ir valdžios institucijoms galėtų ir turėtų padėti užtikrinti geresnę prieigą prie skaitmeninių prekių ir paslaugų; |
| --- | --- |

F.

kadangi atvirojo kodo programinės įrangos ir aparatinės įrangos sprendimų naudojimas Europos įmonėms ir valdžios institucijoms galėtų ir turėtų padėti užtikrinti geresnę prieigą prie skaitmeninių prekių ir paslaugų;

| G. | kadangi moderni ir lanksti Europos standartizacijos sistema yra svarbi plataus užmojo ir atnaujintos Europos pramonės politikos ir bendrosios rinkos veikimo dalis, kadangi standartai gali padidinti ES konkurencingumą pasaulyje, paskatinti ekonomikos augimą, sąžiningą konkurenciją ir inovacijas, pagerinti įmonių, ypač MVĮ, veiklą ir vartotojų, darbuotojų ir aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

G.

kadangi moderni ir lanksti Europos standartizacijos sistema yra svarbi plataus užmojo ir atnaujintos Europos pramonės politikos ir bendrosios rinkos veikimo dalis, kadangi standartai gali padidinti ES konkurencingumą pasaulyje, paskatinti ekonomikos augimą, sąžiningą konkurenciją ir inovacijas, pagerinti įmonių, ypač MVĮ, veiklą ir vartotojų, darbuotojų ir aplinkos apsaugą;

| H. | kadangi Europoje lygiagrečiai taikomos dvi skirtingos standartų rengimo sistemos – viena iš jų nacionalinio delegavimo principu pagrįstas Europos standartizacijos komiteto (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto (CENELEC) vykdomas standartų kūrimas, o kita pagrįsta Europos telekomunikacijų standartų instituto parengta mokama suinteresuotųjų subjektų naryste; kadangi siekiant nustatyti esamas problemas ir geriausios praktikos pavyzdžius būtina įvertinti standartų kūrimo sistemas, susijusias su Reglamentu (ES) Nr. 1025/2012; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europoje lygiagrečiai taikomos dvi skirtingos standartų rengimo sistemos – viena iš jų nacionalinio delegavimo principu pagrįstas Europos standartizacijos komiteto (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto (CENELEC) vykdomas standartų kūrimas, o kita pagrįsta Europos telekomunikacijų standartų instituto parengta mokama suinteresuotųjų subjektų naryste; kadangi siekiant nustatyti esamas problemas ir geriausios praktikos pavyzdžius būtina įvertinti standartų kūrimo sistemas, susijusias su Reglamentu (ES) Nr. 1025/2012;

| I. | kadangi Reglamentu (ES) Nr. 1025/2012 patobulintas standartizacijos procesas pirmą kartą remiantis Europos standartizacijos sistemos teisiniu pagrindu įtraukiant visuomeninius suinteresuotuosius subjektus ir MVĮ; |
| --- | --- |

I.

kadangi Reglamentu (ES) Nr. 1025/2012 patobulintas standartizacijos procesas pirmą kartą remiantis Europos standartizacijos sistemos teisiniu pagrindu įtraukiant visuomeninius suinteresuotuosius subjektus ir MVĮ;

| J. | kadangi informacinių ir ryšių technologijų (IRT) standartai, kurie daugiausia kuriami pasauliniu lygmeniu, suteikia galimybę rasti sąveikius sprendimus papildomiems produktams ir įvairioms konkretaus produkto dalims, o tai yra itin svarbu plėtojant daiktų internetą; kadangi standartų susiskaldymas ir nuosavybės arba pusiau uždarieji sprendimai trukdo daiktų interneto augimui ir diegimui, būtina parengti strateginį požiūrį į IRT standartizaciją, kad būtų galima užtikrinti sėkmingą atsaką ateinančio dešimtmečio poreikiams ir kartu suteikti ES galimybę išlaikyti pirmaujančią poziciją pasaulio standartizacijos sistemoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi informacinių ir ryšių technologijų (IRT) standartai, kurie daugiausia kuriami pasauliniu lygmeniu, suteikia galimybę rasti sąveikius sprendimus papildomiems produktams ir įvairioms konkretaus produkto dalims, o tai yra itin svarbu plėtojant daiktų internetą; kadangi standartų susiskaldymas ir nuosavybės arba pusiau uždarieji sprendimai trukdo daiktų interneto augimui ir diegimui, būtina parengti strateginį požiūrį į IRT standartizaciją, kad būtų galima užtikrinti sėkmingą atsaką ateinančio dešimtmečio poreikiams ir kartu suteikti ES galimybę išlaikyti pirmaujančią poziciją pasaulio standartizacijos sistemoje;

| K. | kadangi dokumentų ir duomenų skelbimas atitinka vyriausybės atsakomybę ir skaidrumo tikslus, taip pat vyriausybės veiksmų atskaitomybę, atkuriamumą, tvarumą ir patikimumą; kadangi kai dokumentai ar duomenys skelbiami, tai turi būti daroma atviru ir standartizuotu formatu, kad būtų išvengta susaistymo atvejų, kai programinė įranga ar pardavėjas gali nebedalyvauti rinkoje, ir kad nepriklausomi subjektai galėtų pagal skirtingus vystymosi ir verslo modelius, įskaitant atvirojo kodo modelius, taikyti šiuos formatus taip, kad būtų užtikrintas vyriausybės ir administracinių procesų vykdymo tęstinumas; |
| --- | --- |

K.

kadangi dokumentų ir duomenų skelbimas atitinka vyriausybės atsakomybę ir skaidrumo tikslus, taip pat vyriausybės veiksmų atskaitomybę, atkuriamumą, tvarumą ir patikimumą; kadangi kai dokumentai ar duomenys skelbiami, tai turi būti daroma atviru ir standartizuotu formatu, kad būtų išvengta susaistymo atvejų, kai programinė įranga ar pardavėjas gali nebedalyvauti rinkoje, ir kad nepriklausomi subjektai galėtų pagal skirtingus vystymosi ir verslo modelius, įskaitant atvirojo kodo modelius, taikyti šiuos formatus taip, kad būtų užtikrintas vyriausybės ir administracinių procesų vykdymo tęstinumas;

| L. | kadangi transporto sektorius buvo standartų, kurie būtini kuriant Bendrą Europos transporto erdvę, vystymo ir diegimo lyderis; |
| --- | --- |

L.

kadangi transporto sektorius buvo standartų, kurie būtini kuriant Bendrą Europos transporto erdvę, vystymo ir diegimo lyderis;

Bendrosios aplinkybės

| 1. | palankiai vertina pagrindinį Komisijos standartizacijos dokumentų rinkinį, kuriuo kartu su IRT standartų komunikatu ir Bendra standartizacijos iniciatyva siekiama nustatyti nuoseklią Europos standartizacijos politiką ir išsaugoti įvairius sėkmingus jos aspektus, panaikinti trūkumus ir pasiekti tinkamą pusiausvyrą Europos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; pabrėžia, kad ateityje atliekant bet kokį Europos standartizacijos sistemos (ESS) persvarstymą reikėtų remtis stipriosiomis esamos sistemos savybėmis, kurios sudaro tvirtą pagrindą sistemos tobulinimui, ir susilaikyti nuo radikalių pakeitimų, kurie galėtų pakenkti esminėms sistemos vertybėms; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta ESS ypatumus ir svarbą iš visų suinteresuotųjų subjektų perspektyvos, įskaitant pramonę, MVĮ, vartotojus ir darbuotojus, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos sistema toliau egzistuotų ir kad ji turėtų pakankamai išteklių Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 tikslams įgyvendinti, ir tokiu būdu prisidėti užtikrinant sąveikumą, teisinį tikrumą ir tinkamų apsaugos priemonių taikymą įmonėms ir vartotojams ir laisvam informacinių technologijų judėjimui; ragina Komisiją, persvarstant daugiametę finansinę programą (DFP), užtikrinti tvarų biudžetą ESS; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Apskritojo stalo diskusiją dėl standartų aktualumo rinkai (SMARRT) pagal bendrąją standartizacijos iniciatyvą, kuria sudarytos sąlygos Komisijos ir pramonės dialogui, kuris būtų visiškai skaidrus Standartų komiteto darbotvarkės punktų suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad standartai yra savanoriška, į rinką orientuota priemonė, teikianti techninius reikalavimus ir gaires, kuriuos taikant paslaugų teikėjams ir prekių gamintojams lengviau laikytis ES teisės aktų ir politikos, kai jie rengiami atskaitingu, skaidriu ir įtraukiu būdu; vis dėlto pabrėžia, kad standartai negali būti laikomi ES teisės dalimi, nes teisės aktus ir politiką, susijusius su vartotojų, sveikatos apsaugos, saugos, aplinkosaugos ir duomenų apsaugos lygiais ir socialinės įtraukties lygiu priima teisės aktų leidėjas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta atvirų ir standartizuotų vyriausybės, administracijos ir Europos institucijų skaidrumo pareigų formatų vaidmenį; ragina valstybes nares stengtis taikyti bendruosius standartus e. valdžios srityje, ypač daug dėmesio skiriant teismų sistemos organams ir vietos valdžios institucijoms; pabrėžia, kad atvirieji standartai būtini norint toliau vystyti atviruosius vyriausybės duomenis ir pažangiųjų miestų politiką, todėl dokumentus ir duomenis reikia skelbti atvirais, standartizuotais formatais, kuriuos lengva įdiegti ir kurie atitinkamai palengvina pakartotinį duomenų naudojimą; atkreipia dėmesį į viešųjų pirkimų ir atvirųjų standartų sprendimų vaidmenį siekiant išvengti susaistymo su paslaugų pardavėju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra tvirtai įsitikinęs, kad ypač transporto sektoriuje atvirieji duomenys ir toliau yra pagrindinis elementas, leidžiantis pasinaudoti visa bendrosios skaitmeninės rinkos teikiama nauda, pvz., skatinant ir plėtojant daugiarūšį transportą; todėl pabrėžia, kad reikia daugiau teisinio tikrumo, visų pirma nuosavybės ir atsakomybės aspektais; todėl atitinkamai ragina Komisiją nedelsiant paskelbti veiksmų gaires dėl standartų, kuriais siekiama suderinti viešai finansuojamas transporto duomenų ir programavimo sąsajas, kūrimo, kad būtų galima paskatinti duomenims imlias inovacijas ir naujų transporto paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad dabartinė bandymų institucijų akreditavimo sistema ne visada užtikrina, kad rinkoje esantys gaminiai ir paslaugos, kurių atžvilgiu savanoriškai taikomi Europos standartai, atitinka tuos standartus; apgailestauja, kad Bendra standartizacijos iniciatyva (BSI) ir Metinė Sąjungos Europos standartizacijos darbo programa (MSDP) neskiria dėmesio bandymo įstaigų ir standartų akreditavimui, ir ragina Komisiją į tai atsižvelgti siūlant naujas iniciatyvas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | laikosi nuomonės, kad atvirieji standartai turi būti grindžiami standartizavimo ir kūrimo proceso atvirumu, ir jie turi būti prieinami naudoti laikantis Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 nuostatų ir PPO principų; pripažįsta Komisijos ketinimą, pareikštą ES veiksmų plane dėl esminių standartų patentų, paaiškinti klausimus, susijusius su sąžininga, pagrįsta ir nediskriminacine būtinų patentų licencijų išdavimo sistema; ragina Komisiją kartu su Europos standartizacijos organizacijomis ir atvirojo kodo bendruomenėmis ieškoti tinkamų darbo kartu metodų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad Europos standartizacijos sistema turi skatinti naujovių diegimą Europoje, didinti Sąjungos konkurencingumą, stiprinti Europos pozicijas tarptautinės prekybos srityje ir duoti naudos ES piliečių gerovės aspektu; todėl mano, jog svarbu, kad Europa tarptautinėje standartizacijos sistemoje pasauliniu lygmeniu išlaikytų lyderės poziciją, ir pabrėžia Europos standartų propagavimo pasauliniu lygmeniu svarbą vedant derybas su trečiosiomis valstybėmis dėl prekybos susitarimų; pabrėžia, kad Europos standartizacijos sistema taip pat gali pasiremti Europos standartizacijos organizacijų su trečiųjų šalių standartizacijos organizacijomis sudarytais partnerystės susitarimais, ir pažymi, kad Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 13 ir 14 straipsniuose jau numatytas Tvaraus vystymo organizacijų dalyvavimas viešuosiuose pirkimuose IRT srityje; rekomenduoja Europos standartizacijos organizacijoms apsvarstyti glaudesnio bendradarbiavimo su trečiųjų šalių nacionalinėmis standartizacijos institucijomis (NSI) galimybę, įskaitant papildomas standartizacijos įstaigas, jei yra galimybių suderinti jų veiklą; ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos standartizacijos organizacijas dėti pastangas siekiant sukurti pasaulinius standartus, tačiau pradėjus standartizacijos veiklą nepamiršti regioninio konteksto ir standarto aktualumo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad tarptautinis bendradarbiavimas standartų klausimais padeda užtikrinti skaidrumą, efektyvumą ir darną ir sukuria konkurencijai palankią aplinką pramonės sektoriui; geras tokio bendradarbiavimo pavyzdys yra Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) Pasaulinis transporto priemonių taisyklių derinimo forumas (WP 29), kuris buvo sukurtas IRT sektoriui; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad tarptautinių organizacijų priimti standartai yra paprastai rengiami neatsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 taikymo sritį, ir rekomenduoja Europos standartizacijos organizacijoms standartus patvirtinti tik užbaigus vidaus patvirtinimo procesą, kuriame dalyvauja suinteresuotųjų subjektų, pvz., III priede nurodytų organizacijų atstovai, ypač suderintų standartų, kuriais remiamas Europos teisės aktų įgyvendinimas, atveju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | laikosi nuomonės, kad Europos standartizacijos organizacijos visada turėtų rengti įtraukius, tvarius, saugius ir aukštos kokybės standartus, suteikdamos sąžiningą prieigą ir sąlygas visiems suinteresuotiesiems subjektams, užtikrinant kuo mažesnį poveikį aplinkai ir tinkamą asmens duomenų ir privatumo apsaugą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad Komisijos ir valstybių narių dalyvavimas ES pramonėje yra ypač svarbus būdas sudaryti palankias sąlygas patvirtinti Europoje parengtus 5G ryšio technologijų nustatymo ir diegimo pasaulinius standartus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl to, kad nacionalinių standartų skirtumai, pvz., krovinių ir logistikos sektoriuje, tebėra kliūtis vidaus rinkai, todėl ragina Komisiją ir Europos standartizacijos organizacijas parengti tinkamus standartus, kuriais, kai būtina, nacionaliniu lygmeniu būtų suderintos sąlygos panaikinti visas galimas kliūtis vidaus rinkai; pabrėžia, kad šiuo atveju reikia siekti įvairiarūšio standartų suderinimo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | be to, nurodo, kad standartizacija ne tik padeda užkirsti kelią rinkos susiskaidymui, bet ir gali labai padėti visoms įmonėms, ypač MVĮ, sumažinti administracinę naštą ir transporto išlaidas (pvz., naudojant e. dokumentus) ir suteikti galimybių tinkamai įgyvendinti ES teisės aktus (pvz., pasitelkus skaitmeninius tachografus ar elektronines rinkliavos sistemas); |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad Reglamentu (ES) Nr. 1025/2012 pagerintas ESS įtraukumas, kad MVĮ, vartotojai, darbuotojai ir aplinkos apsaugos organizacijos galėtų aktyviai dalyvauti standartizacijos procese, ir ragina tai tęsti, kad visi būtų tinkamai atstovaujami ir galėtų dalyvauti kuriant Europos standartizacijos sistemą, taigi ir visapusiškai pasinaudoti standartizacijos teikiama nauda; ragina Komisiją, Europos standartizacijos organizacijas ir nacionalines standartizacijos institucijas nustatyti geriausią būdą, kaip pasiekti šį tikslą ir išspręsti problemas, įskaitant informuotumo trūkumą, susijusias su tolesniu jų dalyvavimu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina Europos telekomunikacijų standartų instituto pastangas suteikti lengvą prieigą Europos MVĮ, taip pat jo ilgalaikę (2016–2021 m.) strategiją, visų pirma skirtą tarpsektoriniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripažįsta, kad standartų įgyvendinimo greitis pagerėjo, ir primena, kad svarbu rasti tinkamą pusiausvyrą tarp poreikio užtikrinti, kad standartai būtų rengiami laiku, ir poreikio rengti aukštos kokybės standartus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad be dabartinės geriausios standartizacijos bendruomenių patirties, didinant visuomenės informuotumą siūlomų standartų klausimu, tinkamą ir ankstyvą visų susijusių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir gerinant standartizacijos prašymų kokybę galima dar labiau padidinti standartizacijos sistemos skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

19.

| 20. | taip pat ragina Komisiją skirti dėmesį šalių kandidačių pastangoms suderinti savo standartus su Europos standartais ir teikti su tuo susijusią paramą, kad būtų kuo labiau sumažinti dabartiniai trikdžiai; |
| --- | --- |

20.

IRT standartai

| 21. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl IRT standartizacijos prioritetų, kuriuo nustatomas strateginis požiūris į IRT technologijų standartizaciją, tačiau ragina Komisiją aiškiai nurodyti, kaip bus derinamas komunikatas ir IRT standartizacijos tęstinis planas, dokumentų rinkinys „XXI amžiaus standartai“ ir metinė darbo programa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad dėl pastarojo meto technologijų konvergenijos ir visuomenės, verslo ir viešųjų paslaugų skaitmeninimo tradiciniai bendro standartizavimo ir IRT standartizavimo skirtumai tapo neaiškūs; mano, kad IRT standartizacija turėtų būti Europos skaitmeninės strategijos dalis, padėsianti kurti masto ekonomiją, taupyti biudžeto lėšas ir didinti Europos įmonių konkurencingumą ir inovacijas, taip pat didinti tarpsektorinį ir tarpvalstybinį prekių ir paslaugų sąveikumą, greičiau atvirai ir konkurencingai apibrėžiant savanoriškus standartus, kuriuos MVĮ gali lengvai įgyvendinti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad IRT standartizacijos bendruomenė turėtų intensyviau bendradarbiauti, visų pirma su Europos standartizacijos organizacijomis, ir ragina Europos standartizacijos organizacijas parengti bendrą metinę darbo programą, kurioje būtų nustatytos bendrų interesų sritys; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad atviros, savanoriškos, įtraukios ir į sutarimą orientuotos standartizacijos procesai iki šiol buvo veiksmingi kaip naujovių, sujungiamumo ir technologijų diegimo skatinimo veiksnys, ir primena, kad taip pat svarbu užtikrinti tinkamas investicijas ir praktinę patirtį pažangiųjų technologijų srityje ir jų plėtojimą, ir remti MVĮ; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina Komisiją ir Europos standartizacijos organizacijas prisidėti prie aukštos kokybės, sąveikiųjų ir atvirųjų standartų siekiant išspręsti susiskaidymo problemą ir paskatinti juos priimti platesniu mastu ir pripažinti dabartinę ekosistemą ir įvairius verslo modelius, kuriais remiami pokyčiai skaitmeninių technologijų srityje – tokiu būdu bus padedama užtikrinti IRT vertės grandinių socialinį, ekonominį ir aplinkos tvarumą ir bus patvirtinamas įsipareigojimas atsižvelgti į visuomenės interesus užtikrinant privatumą ir duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia būtinybę priderinti IRT standartizacijos politiką prie rinkos ir politikos pokyčių, nes tai padėtų pasiekti svarbius Europos politikos tikslus, susijusius su prieiga, saugumu, e. verslu, e. vyriausybe, e. sveikata ir transportu ir kt., kai būtinas sąveikumas; rekomenduoja Komisijai ir Europos standartizacijos organizacijoms teikti pirmenybę standartams 5G, debesijos kompiuterijos, daiktų interneto, duomenų ir kibernetinio saugumo srityse, taip pat vertikaliosiose srityse, pvz., sujungto ir automatizuoto vairavimo, pažangiųjų miestų, išmaniojo energijos vartojimo, pažangiosios gamybos ir pažangiosios gyvenimo aplinkos srityse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad reikia sukurti atvirą, sąveikią IRT ekosistemą, paremtą penkiais IRT prioritetiniais standartais, skatinančią konkurenciją kuriant vertę, dėl kurios gali klestėti inovacijos; mano, kad:






  — | 5G ryšio standartai turėtų suteikti galimybę pereiti prie naujos pralaidumo, patikimumo ir delsos kartos ryšio, kurie 5G ryšiui leistų patenkinti planuojamo padidėjusio srauto reikalavimus ir įvairius prie jo pritaikytų paslaugų reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

27.

—

5G ryšio standartai turėtų suteikti galimybę pereiti prie naujos pralaidumo, patikimumo ir delsos kartos ryšio, kurie 5G ryšiui leistų patenkinti planuojamo padidėjusio srauto reikalavimus ir įvairius prie jo pritaikytų paslaugų reikalavimus;

| — | kibernetinio saugumo standartai turėtų leisti taikyti projektuojant numatytą saugumą ir atitikti projektuojant numatytos privatumo apsaugos principus, gerinti tinklų atsparumą ir rizikos valdymą ir galėti prisiderinti prie sparčiai dažnėjančių kibernetinių atakų visoms plėtojamoms IRT technologijoms; |
| --- | --- |

—

kibernetinio saugumo standartai turėtų leisti taikyti projektuojant numatytą saugumą ir atitikti projektuojant numatytos privatumo apsaugos principus, gerinti tinklų atsparumą ir rizikos valdymą ir galėti prisiderinti prie sparčiai dažnėjančių kibernetinių atakų visoms plėtojamoms IRT technologijoms;

| — | debesijos standartai turėtų būti suvienodinti, kad būtų užtikrintas sąveikumas visais debesijos aspektais ir atitinkamai sudarytos sąlygos perkeliamumui; |
| --- | --- |

—

debesijos standartai turėtų būti suvienodinti, kad būtų užtikrintas sąveikumas visais debesijos aspektais ir atitinkamai sudarytos sąlygos perkeliamumui;

| — | duomenų standartais turėtų būti gerinami kelis sektorius ir dalykus apimantys duomenų srautai ir taip gerinamas duomenų ir metaduomenų sąveikumas, įskaitant semantifikaciją, jais taip pat turėtų būti prisidedama prie pavyzdinės didžiųjų duomenų architektūros kūrimo; |
| --- | --- |

—

duomenų standartais turėtų būti gerinami kelis sektorius ir dalykus apimantys duomenų srautai ir taip gerinamas duomenų ir metaduomenų sąveikumas, įskaitant semantifikaciją, jais taip pat turėtų būti prisidedama prie pavyzdinės didžiųjų duomenų architektūros kūrimo;

| — | daiktų interneto standartais turėtų būti sprendžiama dabartinė susiskaidymo problema, netrukdant inovacijoms šiame labai greitai besiplėtojančiame sektoriuje; |
| --- | --- |

—

daiktų interneto standartais turėtų būti sprendžiama dabartinė susiskaidymo problema, netrukdant inovacijoms šiame labai greitai besiplėtojančiame sektoriuje;

| 28. | pripažįsta, kad 5G ryšio tinklų efektyvumas labai priklausys nuo bendrų standartų, kuriais užtikrinamas sąveikumas ir saugumas, tačiau primena, kad labai didelio pajėgumo tinklo plėtra sudaro pagrindą patikimam 5G tinklui; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad duomenimis grindžiamos ekonomikos sėkmė priklauso nuo platesnės IRT ekosistemos, įskaitant aukštos kompetencijos ekspertus ir aukštos kvalifikacijos žmones, kad būtų panaikinta skaitmeninė atskirtis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją rinkti statistinius duomenis siekiant geriau įvertinti skaitmeninimo ir IRT poveikį transportui ir turizmui; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žino apie didėjantį IRK standartų platformų, grupių, susitikimų ir kanalų skaičių; ragina Komisiją racionalizuoti su standartizacija ir standartizacijos organizacijomis, vykdančiomis naujas iniciatyvas, susijusių platformų ir koordinavimo mechanizmų skaičių, kad būtų išvengta suinteresuotųjų subjektų veiksmų dubliavimosi; pabrėžia, kad reikia geriau koordinuoti įvairių organizacijų ITR standartus ir standartizavimo prioritetus, ir ragina Komisiją nedelsiant informuoti suinteresuotuosius subjektus apie pasiektą su IRT standartais susijusių vykdomų iniciatyvų etapą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad skaitmeninimas plėtojamas greitai ir yra pagrindinis ekonomikos variklis; pabrėžia, kad, siekiant naudos MVĮ ir ypač vartotojams Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, svarbu efektyviai skaitmeninti vertikaliąsias pramonės šakas, taip pat pabrėžia, kad tarptautinių IRT standartų sistemoje reikia tinkamai atspindėti jų poreikius; |
| --- | --- |

32.

| 33. | remia Komisijos ketinimą išnagrinėti tokias iniciatyvas, kaip patikima daiktų interneto ženklų ir sertifikavimo sistema, kuri gali skatinti pasitikėjimą daiktų interneto prietaiso privatumo ir visapusiško saugumo lygmenimis, pateikiant išmatuojamus ir palyginamus galimos rizikos, susijusios su daiktų interneto prietaiso veikimu ir naudojimu, reitingus; mano, kad jas reikėtų įdiegti visais tinkamais atvejais ir kur daiktų internetas gali daryti poveikį atitinkamai infrastruktūrai remiantis Tinklų ir informacijos saugumo direktyvoje, kuri turi būti laikoma pagrindu apibrėžiant saugumo reikalavimus, išdėstytais reikalavimais; pažymi, kad visas tokias ženklinimo sistemas turi būti įmanoma pritaikyti prie būsimų technologinių pokyčių ir, jei taikoma, prie pasaulinių standartų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją imtis vadovaujančio vaidmens skatinant tarpsektorinius, daugiakalbius standartus ir remiant galimybes teikti privatumą užtikrinančias, patikimas ir saugias paslaugas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | šiomis aplinkybėmis pritaria konkrečių išmatuojamų būtiniausių reikalavimų, kuriais atsižvelgiama į ilgalaikį daiktų interneto prietaisų ar paslaugų tvarumą ir patikimumą, taip pat pramonės standartus atitinkančio kompiuterinio saugumo ir tvarumo standartų, apibrėžčių nustatymui; toks sąrašas turėtų apimti, pvz., įsipareigojimą tam tikrą būtiną laikotarpį po įsigijimo atlikti prieinamus atnaujinimus, gamintojo ar tiekėjo įsipareigojimą tam tikrą laikotarpį teikti atnaujinimus po to, kai bus atrastas trūkumas arba apie jį bus pranešta; todėl Komisija turėtų išnagrinėti pramonės savireguliacijos galimybę, atsižvelgiant į standartų ir technologijų vystymosi spartą IRT sektoriuje ir į vystymosi ir verslo modelių, įskaitant atvirojo kodo modelius, startuolius ir MVĮ, vystymo įvairovę; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į kibernetinio saugumo srityje kylančias problemas ir grėsmių ypatumus transporto sektoriuje; primygtinai ragina Komisiją rekomendacijose dėl kibernetinio saugumo standartų, kurios turėtų būti pateiktos iki 2017 m. pabaigos, atsižvelgti į šiuos ypatumus; tai būtų pirmas žingsnis siekiant priimti visapusišką kibernetinio saugumo strategiją transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi, kad IRT standartizacija bus naudinga plėtojant su transportu ir turizmu susijusias paslaugas ir daugiarūšio transporto sprendimus; ragina Komisiją kartu su Europos standartizacijos organizacijomis, įgyvendinant savo IRT standartizacijos prioritetinių veiksmų planą, daugiau dėmesio skirti šiam vystymui ir ypač išnagrinėti galimą standartizacijos vaidmenį remiant technologinius pokyčius ir naujus verslo modelius, atsirandančius turizmo sektoriuje; ragina Komisiją nedelsiant imtis veiksmų, kuriais būtų skatinamas integruotų ir pažangių bilietų sistemų ir informacijos paslaugų, taip pat naujų judumo koncepcijų, pvz., judumo kaip paslaugos, kūrimas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad dėl didesnio interneto, elektroninės bankininkystės, socialinių tinklų ir e. sveikatos iniciatyvų naudojimo žmonėms kyla vis daugiau problemų saugumo ir privatumo srityse ir kad IRT standartai turi atspindėti asmenų apsaugos principus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu ir laisvu tokių duomenų judėjimu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją į IRT standartizacijos prioritetus įtraukti skaitmeninę gamybos integraciją ir skatina kurti atvirus ryšių protokolo standartus ir duomenų formatus, skirtus skaitmeninei gamybos įrangos integracijai, kad būtų užtikrintas visiškas mašinų ir prietaisų sąveikumas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pripažįsta tam tikras problemas, visų pirma dėl IRT ir standartams būtinų patentų, ir supranta, kad patikima, sąžininga ir pagrįsta INT politika paskatins investicijas bei inovacijas ir suteiks galimybę paprasčiau naudotis bendrąja skaitmenine rinka ir naujomis technologijomis, visų pirma kiek tai susiję su 5G ryšio ir daiktų interneto įrangos diegimu, nes jiems labai svarbus standartizavimas; pabrėžia, kad labai svarbu išsaugoti suderintą standartizacijos sistemą ir veiksmingą standartams būtinų patentų licencijų išdavimo sistemą, pagrįstą sąžiningumo, pagrįstumo ir nediskriminavimo (FRAND) principais, ir atsižvelgti tiek į standartams būtinų patentų licencijos suteikėjų, tiek į licenciatų teisėtus interesus, drauge užtikrinant, kad vykdant standartizacijos procesą būtų sudarytos vienodos sąlygos, kuriomis įvairaus dydžio įmonės, įskaitant MVĮ, galėtų bendradarbiauti visoms šalims naudingu būdu; ragina Komisiją dėti pastangas užtikrinant, kad būtų pasiekta skaitmeninių komponentų sąveika pasitelkiant įvairias licencijavimo rūšis ir verslo modelius; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primygtinai ragina Komisiją nedelsiant paaiškinti pagrindinius teisingos, veiksmingos ir įvykdomos licencijų išdavimo metodikos, pagrįstos FRAND principais, elementus, atsižvelgiant ir į standartų (apimančių standartams būtinus patentus) teisių turėtojų, ir į jų vykdytojų interesus, į sąžiningą investicijų grąžą ir galimybę plačiai naudotis technologijomis atlikus tvarų atvirą standartizacijos procesą; ragina Komisiją atkreipti dėmesį į ESTT sprendimą byloje C-170/13 („Huawei“ prieš „ZTE“), nes šiuo sprendimu užtikrinama esminių standartų patentų turėtojų ir standartų įgyvendintojų pusiausvyra siekiant pašalinti patentų pažeidimus ir užtikrinti veiksmingą ginčų sprendimą; be to, ragina Komisiją gerinti informacijos apie patentų taikymo sritį apibrėžtį ir spręsti su MVĮ ir didelių įmonių informacijos skirtumais susijusias problemas, didinti skaidrumą ir standartams būtinų patentų deklaracijų kokybę ir gerinti informacijos apie standartams būtinų patentų taikymą produktams kokybę; laikosi nuomonės, kad bet kokia kompensacija standartams būtinų patentų rengėjams turi būti pagrįsta sąžiningumo, pagrįstumo ir nediskriminavimo principais ir taikant skaidrią, pagrįstą, nuspėjamą ir tvarią autorinių atlyginimų sistemą, nebent jie nuspręstų, kad standartai turi būti prieinami be finansinių kompensacijų; vis dėlto pripažįsta, kad esama įvairių verslo modelių, pvz., nemokamo licencijavimo arba atvirojo kodo programinės įrangos įgyvendinimo modelių, todėl atitinkamai reikėtų teisės aktuose ir diskusijose ir toliau pripažinti visų modelių naudojimą remiantis visų rinkos sektorių ir intelektinės nuosavybės teisių turėtojų teisėmis; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad reikia stebėsenai taikyti įrodymais pagrįstą požiūrį ir toliau plėtoti licencijavimo sistemą, siekiant sukurti dinaminę ekosistemą, kuri kurtų pridėtinę vertę ir darbo vietas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją du kartus per metus skelbti ataskaitas, kuriuose būtų nurodomi realūs atvejai, kai a) 18 mėn. ir ilgiau negavus licencijos naudojamasi standartams būtinais patentais (pažeidimai) ir b) kyla prieigos prie standartų problemų dėl sisteminio FRAND įsipareigojimų nevykdymo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją užbaigti diskusijas dėl jaučiamo mokslo debesijos poreikio ir nedelsiant imtis veiksmų bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis dėl Europos atviros mokslo debesijos, kuri turėtų sklandžiai integruoti esamus tinklus, duomenų sistemas ir itin našias kompiuterines sistemas ir e. infrastruktūros paslaugas įvairiose mokslo srityse, atsižvelgiant į bendrą politiką ir IRT standartus; |
| --- | --- |

44.

XXI amžiaus Europos standartai

| 45. | palankiai vertina Komisijos standartizacijos dokumentų rinkinį „XXI amžiaus standartai“ ir mano, kad standartizacijos sistema turėtų būti skaidresnė, atviresnė ir įtraukesnė, siekiant visapusiškai integruoti piliečiams, vartotojams ir MVĮ rūpimus klausimus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apgailestauja, kad prieš patvirtinant dokumentų rinkinį nebuvo konsultuojamasi su Parlamentu, ir primygtinai ragina Europos Sąjungos institucijas sujungti skirtingas iniciatyvas į bendrą strateginę holistinę darbo programą, vengiant veiksmų ir politikos dubliavimosi; pabrėžia, kad atitinkamas Europos Parlamento komitetas gali atlikti svarbų vaidmenį atliekant viešą Komisijos nustatytų suderintų standartų tikrinimą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina aktyviau stiprinti, labiau suderinti ir tobulinti metinės Sąjungos darbo programos (MSDP) tikslumą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, jog būtina, kad kitoje MSDP būtų konkrečiai aptariami IRT ir ne IRT standartų derinimo veiksmai, prisidedama prie skirtingų nacionalinių standartizacijos įstaigų taisyklių gerinimo ir Europos standartizacijos organizacijų įtraukumo skatinimo pažangos, skiriant daugiau dėmesio 5 straipsnyje išvardytų suinteresuotųjų subjektų vaidmeniui; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad rengiant MSDP svarbu vesti tarpinstitucinį dialogą, ir ragina dėti pastangas, kad, prieš priimant MSDP, visi atitinkami suinteresuotieji subjektai dalyvautų metiniame standartizacijos forume, kuriame būtų aptariamos naujos standartizacijos proceso sritys, dabartinės problemos ir būtini patobulinimai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina valstybes nares investuoti į nacionalines standartizacijos strategijas, kuriomis taip pat bus teikiama pagalba viešajam sektoriui, standartizacijos įstaigoms, visuomenės suinteresuotiesiems subjektams, MVĮ ir akademinei bendruomenei, ir jos bus skatinamos nacionaliniu lygmeniu rengti ir įgyvendinti individualius standartizacijos veiksmų planus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina Bendrą standartizacijos iniciatyvą (BSI) ir rekomenduoja, kad Parlamentas taip pat būtų pakviestas joje dalyvauti ir prie jos prisidėti, pabrėždamas, kad tokių viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių taisyklių turi laikytis visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant ES institucijas; ragina Komisiją imtis vadovaujančio vaidmens įgyvendinant pagrindinius BSI veiksmus ir rekomendacijas ir iki 2017 m. pabaigos Europos Parlamentui pateikti pasiektos pažangos ataskaitą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina įsipareigojimą, prisiimtą atsižvelgiant į BSI, parengti tyrimą dėl standartų ir jų naudojimo ekonominio ir socialinio poveikio, taip pat įtraukti informaciją apie politiką, riziką ir rezultatus gyvenimo kokybei, socialinius ir užimtumo aspektus ir pan.; ragina Komisiją pagrįsti šį tyrimą kiekybiniais ir kokybiniais duomenimis ir išnagrinėti tiek standartizacijos proceso verslo modelius, tiek skirtingus finansavimo modelius, įskaitant galimybes ir iššūkius, siekiant, kad suderinti standartai būtų lengvai prieinami; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad standartizacija yra vis labiau pripažįstama kaip svarbus veiksnys, turintis poveikio moksliniams tyrimams ir plėtrai, ir kad jai tenka svarbus vaidmuo mažinant atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir rinkos, skatinant skleisti naudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir sukuriant pagrindą tolesnėms naujovėms; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją taikyti politiką, pagal kurią būtų panaikinamos per didelės kliūtys inovatyviuose sektoriuose, siekiant skatinti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir standartizaciją ES; pažymi, kad vertikaliosios pramonės šakos turėtų parengti savo standartizavimo veiksmų gaires, pagrįstas pramonės procesais, kurie, jei bus paremti siekiu nustatyti bendrus standartus, galėtų tapti visuotiniais standartais; mano, kad ES standartizacijos institucijos šiame procese turėtų atlikti ypatingą vaidmenį; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primygtinai ragina BSI šalis užtikrinti, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos būtų geriau suderinti su standartų nustatymo prioritetais; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mano, kad atviros žinios ir licencijos yra geriausia priemonė inovacijoms ir technologijų plėtojimui skatinti; ragina ES lėšas gaunančias mokslinių tyrimų institucijas naudoti atvirus patentus ir licencijas, kad būtų užtikrintas svarbesnis vaidmuo nustatant standartus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | remia veiksmus, kuriais siekiama padidinti standartizacijos ir mokslinių bendruomenių ir ankstyvame mokslinių projektų etape skatinamų standartų sąveiką; ragina nacionalines standartizacijos įstaigas skatinti mokslininkų ir inovacijų bendruomenės, įskaitant atitinkamas vyriausybės organizacijas ir finansavimo agentūras, standartizaciją ir rekomenduoti pagal programą „Horizontas 2020“ parengti tam tikrą standartizavimo skyrių; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primygtinai prašo Komisiją paraginti Europos standartizacijos organizacijas užtikrinti, kad rinkai svarbūs paslaugų standartai atspindėtų didesnės vertės ekonomikos paslaugų teikimą ir būtų rengiami siekiant gerinti saugą ir paslaugų kokybę ir teikti pirmenybę toms sritims, kurios labiausiai kenkia vartotojams, nepažeidžiant galiojančių nacionalinių reglamentavimo reikalavimų, visų pirma darbo teisės aktų nuostatų, kolektyvinių sutarčių ir kolektyvinių derybų; taip pat pripažįsta, kad paslaugų standartai dažnai atitinka nacionalinius ypatumus ir kad jų kūrimas yra susijęs su rinkos poreikiais, vartotojų interesais ir viešuoju interesu; pabrėžia, kad Europos paslaugų standartų vystymas turėtų prisidėti prie vidaus paslaugų rinkos veikimo ir kartu didinti skaidrumą, kokybę bei konkurencingumą ir skatinti konkurenciją, inovacijas ir vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atkreipia dėmesį į tai, kad į Europos standartizacijos procesą būtina įtraukti standartus, gerinančius transporto bei transporto paslaugų prieinamumą be kliūčių neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus žmonėms; |
| --- | --- |

59.

| 60. | laikosi nuomonės, kad sparčiai kintantis modernus pasaulis, kuris techniškai darosi vis sudėtingesnis, reikalauja vis daugiau standartų specifikacijų ruošimo platformų, kurios nėra pripažintos standartizacijos organizacijos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1025/2012, ir kad dabar yra daugiau prašymų, susijusių su MVĮ ir labai mažų įmonių dalyvavimu; pabrėžia, kad svarbu remti priemones, kuriomis siekiama gerinti MVĮ prieigą prie standartų rengimo ir taikymo priemonių; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad svarbu susieti platformas ir duomenų bazes Europos lygmeniu, nes tai padeda užtikrinti geresnę tinklų ir sistemų sąveiką; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mano, kad IRT standartizacija apima ne tik produkto reikalavimų nustatymą, bet ir novatoriškų technologijų plėtrą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad vienodi (techniniai) reikalavimai padeda sumažinti kūrimo, gamybos ir sertifikavimo sąnaudas ir išvengti užduočių dubliavimosi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad dėl gyventojų senėjimo Europoje rengiant standartus, kurie yra tinkama priemonė, padedanti siekti aktyvios ir sveikos visuomenės Europoje ir didinti produktų ir paslaugų prieinamumą žmonėms, reikia į juos sistemingai įtraukti vyresnių asmenų ir neįgaliųjų bei kitų pažeidžiamų visuomenės narių poreikius; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nurodo, kad inovacijos transporto ir turizmo sektoriuose suteikia milžiniškas galimybes ir teigiamą poveikį ir visuomenei, ir ES įmonėms, ypač MVĮ ir startuoliams, ir primygtinai teigia, kad reikia parengti naujus standartus, kai įmanoma, taikant įvairių sričių požiūrį, ir laikytis standartizacijos, kad būtų užtikrintas deramas ES iniciatyvų skaitmeninimo srityje, pvz., sąveikiosios intelektinės transporto sistemos, įgyvendinimas ir transporto taikomųjų programų kūrimas ES palydovinėse navigacijos sistemose (Galileo ir EGNOS); |
| --- | --- |

65.

Europos standartizacijos organizacijos

| 66. | palankiai vertina Europos standartizacijos organizacijų atliekamą vaidmenį, tačiau ragina imtis tolesnių iniciatyvų, siekiant pagerinti jų atvirumą, prieinamumą ir skaidrumą, ir rekomenduoja, kad jų darbas būtų grindžiamas Europos interesais; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pripažįsta, kad nacionalinio delegavimo principas yra esminis Europos sistemos principas, tačiau įspėja, kad ištekliai, techninė kompetencija ir suinteresuotųjų šalių dalyvavimas nacionaliniu lygmeniu skiriasi, ir rekomenduoja būtinai prisidėti prie nacionalinių delegacijų veiklos; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pripažįsta, kad svarbu laiku priimti standartus, taip pat suderintų standartų atveju Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (OL) pateikti nuorodas; žino, kad OL pateikiama mažiau nuorodų į standartus, ir ragina Komisiją išnagrinėti šį reiškinį ir šalinti jo priežastis, taip pat panaikinti nereikalingas kliūtis; atsižvelgdamas į tai rekomenduoja į standartizacijos procesą labiau įtraukti Komisijos specialistus ir „Naujojo požiūrio konsultantus“ ir ragina Komisiją kartu su Europos standartizacijos organizacijomis parengti standartizacijos vertinimo gaires, kurios įvairiems Komisijos skyriams, Europos standartizacijos organizacijoms ir naujojo požiūrio konsultantams padėtų nuosekliai įvertinti standartus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pakartoja, kad skaidresniais ir prieinamesniais skundų teikimo mechanizmais kuriamas pasitikėjimas Europos standartizacijos organizacijomis ir standartų nustatymo procesais; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina naudoti naujas IRT, kad būtų pagerintas standartizacijos procesų, pvz., MVĮ skirtos Europos standartizacijos komiteto (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto (CENELEC) e. mokymosi priemonės, prieinamumas ir skaidrumas; mano, kad naudojant skaitmenines priemones galima supaprastinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą rengiant standartus ir teikti informaciją apie būsimą, vykdomą ir atliktą standartizacijos darbą; |
| --- | --- |

70.

Strateginės rekomendacijos

| 71. | ragina Komisiją, pasitelkiant metinį standartizacijos forumą, stiprinti ES institucijų, ESO, nacionalinių standartizacijos įstaigų ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų organizacijų sinergiją ir jų veiklos koordinavimą, kartu atsižvelgiant į standartų tarptautinį aspektą; pripažįsta, kad didžioji dalis standartų rengiami savanoriškai, atsižvelgiant į rinkos ir vartotojų poreikius, ir tai remia; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina griežtai taikyti Reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 pripažįstant III priede nurodytas organizacijas ir paskelbti reglamento 24 straipsnyje numatytas ataskaitas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primygtinai ragina Komisiją visapusiškai suderinti sąlygas, taikytinas III priede nurodytoms organizacijoms, ir užtikrinti, kad būtų pašalintos de facto kliūtys, o nurodytos organizacijos būtų veiksmingai įtrauktos į standartizavimo procesą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rekomenduoja, kad Europos standartizacijos organizacijos peržiūrėtų III priede nurodytų organizacijų narių statusą, teises ir pareigas, pvz., teisę pateikti apeliacinį skundą, patariamąją galią, teisę pateikti nuomonę prieš priimant standartą ir prieigą prie techninių komitetų ir darbo grupių informacijos, kad būtų užtikrinta jų atitiktis Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 reikalavimams; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Europos standartizacijos organizacijas užtikrinti, kad ISO-CEN Vienos ir CENELEC Frankfurto susitarimais nebūtų užkirstas kelias ir nebūtų keliamas pavojus III priede nurodytoms organizacijoms ar nacionalinėms standartizacijos įstaigoms dalyvauti standartizacijos procese; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti, leisti lengviau finansuoti ir paspartinti reikiamos naujų technologijų, kurios grindžiamos Europos standartais, naudojimo rinkoje infrastruktūros (pvz., alternatyviųjų degalų infrastruktūros), diegimą, be kitą ko, ją modernizuojant, pritaikant ir modifikuojant, laikantis saugos, sveikatos ir aplinkos reikalavimų; pabrėžia, kad ta infrastruktūra yra ilgalaikė investicija ir kad todėl jos standartizacija turėtų užtikrinti kuo didesnį sąveikumą ir leisti ateityje vystyti technologijas ir jas taikyti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją kartu su Europos standartizacijos organizacijomis ir nacionalinėmis standartizacijos įstaigomis remti paprastus naudoti prieigos prie standartų taškus, kurie standartų naudotojams galėtų teikti pagalbą ir informaciją apie esamus standartus ir jų specifikacijas ir kurie galėtų padėti rasti geriausiai jų poreikius atitinkančius standartus, taip pat standartų įgyvendinimo gaires; be to, rekomenduoja nacionalinio ir ES lygmens informacijos ir švietimo kampanijomis skatinti standartų vaidmenį ir ragina valstybes nares į nacionalines švietimo sistemas įtraukti susijusius profesinio mokymo kursus standartų klausimu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina Komisiją parengti technologijų stebėsenos veiklos planą, kad būtų galima nustatyti būsimus IRT plėtros objektus, kuriems standartizacija būtų naudinga, pagerinti informacijos, kuri yra būtina siekiant šias technologijas pateikti į rinką ir užtikrinti jų veikimą, srautus ir skaidrumą; todėl ragina skatinti lengvai prieinamus ir naudotojui suprantamus internetu vykdomo vertinimo mechanizmus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rekomenduoja, kad nacionalinės standartizacijos įstaigos, jeigu įmanoma, suteiktų prieigą prie standartų, kad standartų naudotojas galėtų įvertinti jų svarbą; tvirtai rekomenduoja nacionalinėms standartizacijos įstaigoms ir Europos standartizacijos organizacijoms nustatant standartų mokesčių dydį atsižvelgti į MVĮ ir suinteresuotųjų subjektų, kurie yra nekomerciniai naudotojai, poreikius; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją parengti Europos registrą, kuriame visomis oficialiosiomis ES kalbomis būtų išvardyti esami Europos standartai ir į kurį taip pat būtų įtraukta informacija apie Europos standartizacijos organizacijų vykdomą standartizacijos darbą, dabartinius standartizacijos įgaliojimus, padarytą pažangą ir sprendimus dėl oficialių prieštaravimų; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisiją, siekiant skatinti Europos reglamentavimo modelį ir interesus, stebėti tarptautinės IRT standartizacijos raidą ir, jei reikia, remti vadovaujamas pareigas atitinkamose standartizacijos organizacijose ir strategiškai svarbiuose standartizacijos projektuose užimančių Europos suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir koordinavimą; skatina naudoti įvairių suinteresuotųjų šalių IRT standartizacijos srities platformą, kad būtų sutelktos Europos standartizacijos organizacijos ir tarptautinės IRT standartizacijos įstaigos; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina ES Europos pramonės skaitmeninimui taikyti Pavyzdinį pramonės struktūros modelį 4.0; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina valstybes nares naudoti Europos IRT standartus vykdant viešųjų pirkimų procedūras, siekiant pagerinti viešųjų paslaugų kokybę ir skatinti novatoriškas technologijas; vis dėlto pabrėžia, kad standartų naudojimas neturėtų sukelti papildomų kliūčių, ypač mažoms įmonėms, kurios siekia dalyvauti viešųjų pirkimų procedūrose; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina ES institucijas, nacionalines vyriausybes ir Europos standartizacijos organizacijas parengti mokymo gaires politikos formuotojams, padėsiančias jiems susidoroti su skirtumais, atsirandančiais dėl to, kad įvairūs skyriai ir institucijos taiko skirtingus darbo metodus, taip pat sukurti standartizacijos kultūrą ir didinti informuotumą apie tai, kaip veikia standartizacijos procesai ir kada jie gali būti naudojami; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 56.

(2)  https://ec.europa.eu/info/european-commissions-open-source-strategy_en

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/13

---

P8_TA(2017)0279

Veiksmai Europos padengtųjų obligacijų sistemai sukurti

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija „Veiksmai Europos padengtųjų obligacijų sistemai sukurti“ (2017/2005(INI))

(2018/C 334/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 20 d. Europos bankininkystės institucijos (EBA) pranešimą „Padengtosios obligacijos: rekomendacijos dėl ES padengtų obligacijų sistemų suderinimo“ (EBA-Op-2016-23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 20 d. Europos bankininkystės institucijos (EBA) pranešimą „Padengtosios obligacijos: rekomendacijos dėl ES padengtų obligacijų sistemų suderinimo“ (EBA-Op-2016-23),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 30 d. Komisijos konsultacinį dokumentą dėl padengtų obligacijų Europos Sąjungoje ir nenurodytos datos Komisijos dokumentą „Viešųjų konsultacijų dėl padengtųjų obligacijų rezultatų apibendrinimas“ (angl. „Summary of contributions to the public consultation on „Covered Bonds““), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 30 d. Komisijos konsultacinį dokumentą dėl padengtų obligacijų Europos Sąjungoje ir nenurodytos datos Komisijos dokumentą „Viešųjų konsultacijų dėl padengtųjų obligacijų rezultatų apibendrinimas“ (angl. „Summary of contributions to the public consultation on „Covered Bonds““),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 20 d. Komisijos ataskaitą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 503 straipsnį „Padengtoms obligacijoms taikomi kapitalo reikalavimai“ (COM(2015)0509), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 20 d. Komisijos ataskaitą pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 503 straipsnį „Padengtoms obligacijoms taikomi kapitalo reikalavimai“ (COM(2015)0509),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 1 d. Europos bankininkystės institucijos nuomonę dėl lengvatinių kapitalo reikalavimų padengtosioms obligacijoms (EBA/Op/2014/04), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 1 d. Europos bankininkystės institucijos nuomonę dėl lengvatinių kapitalo reikalavimų padengtosioms obligacijoms (EBA/Op/2014/04),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 1 d. Europos bankininkystės institucijos pranešimą „ES padengtųjų obligacijų sistemos ir kapitalo vertinimas: atsakymas į 2013 m. gruodžio mėn. Komisijos raginimą pateikti rekomendacijų dėl Reglamento (ES) Nr. 575/2013 503 straipsnio ir 2012 m. gruodžio mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos E rekomendaciją dėl kredito įstaigų finansavimo (ESRB/12/2)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 1 d. Europos bankininkystės institucijos pranešimą „ES padengtųjų obligacijų sistemos ir kapitalo vertinimas: atsakymas į 2013 m. gruodžio mėn. Komisijos raginimą pateikti rekomendacijų dėl Reglamento (ES) Nr. 575/2013 503 straipsnio ir 2012 m. gruodžio mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos E rekomendaciją dėl kredito įstaigų finansavimo (ESRB/12/2)“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/91/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo nuostatos, kiek tai susiję su depozitoriumo funkcijomis, atlyginimų politika ir sankcijomis (1), ypač į jos 52 straipsnio 4 dalį (toliau – Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/91/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo nuostatos, kiek tai susiję su depozitoriumo funkcijomis, atlyginimų politika ir sankcijomis (1), ypač į jos 52 straipsnio 4 dalį (toliau – Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (toliau – Kapitalo reikalavimų reglamentas) dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (2), ypač į jo 129 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (toliau – Kapitalo reikalavimų reglamentas) dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (2), ypač į jo 129 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (3), ypač į jos 44 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (3), ypač į jos 44 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2205, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl tarpuskaitos prievolės techninių reguliavimo standartų, 1 straipsnio 2 dalį (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2205, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl tarpuskaitos prievolės techninių reguliavimo standartų, 1 straipsnio 2 dalį (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2016/1178, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl tarpuskaitos prievolės techninių reguliavimo standartų (5), 1 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2016/1178, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl tarpuskaitos prievolės techninių reguliavimo standartų (5), 1 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 10 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/61, kuriuo dėl kredito įstaigoms taikomo padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (6) (toliau – Padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo deleguotasis aktas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 10 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/61, kuriuo dėl kredito įstaigoms taikomo padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (6) (toliau – Padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo deleguotasis aktas),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0235/2017),

| A. | kadangi padengtosios obligacijos seniai žinomos kaip priemonės, kurių įsipareigojimų nevykdymo lygis žemas, o išmokų patikimumas didelis, kurios padeda finansuoti maždaug 20 % Europos hipotekų paskolų ir Europoje sudaro daugiau nei 2 000 mlrd. EUR įsipareigojimų (2015 m. duomenimis); kadangi devyniose Europos valstybėse išleista maždaug 90 % viso pasaulio padengtųjų obligacijų; |
| --- | --- |

A.

kadangi padengtosios obligacijos seniai žinomos kaip priemonės, kurių įsipareigojimų nevykdymo lygis žemas, o išmokų patikimumas didelis, kurios padeda finansuoti maždaug 20 % Europos hipotekų paskolų ir Europoje sudaro daugiau nei 2 000 mlrd. EUR įsipareigojimų (2015 m. duomenimis); kadangi devyniose Europos valstybėse išleista maždaug 90 % viso pasaulio padengtųjų obligacijų;

| B. | kadangi padengtosios obligacijos turi didelę įtaką kredito įstaigų finansavimui, ypač per finansų krizę; kadangi padengtosios obligacijos išliko labai saugios ir likvidžios krizės laikotarpiu ir kadangi tai dera aiškinti nacionalinio reguliavimo kokybe; kadangi 2008–2014 m. laikotarpiu padidėję padengtųjų obligacijų kainų skirtumai įvairiose valstybėse narėse nėra įtikinamas rinkos susiskaidymo įrodymas, nes šie kainų skirtumai buvo glaudžiai teigiamai susiję su vyriausybės obligacijų palūkanų normų skirtumais ir galbūt tebuvo užtikrinimo turto grupių pagrindinės rizikos atspindys; kadangi tinkamas padengtųjų obligacijų kainų įvairiose valstybėse narėse jautrumas rizikai yra tinkamai veikiančios ir gerai integruotos rinkos buvimo įrodymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi padengtosios obligacijos turi didelę įtaką kredito įstaigų finansavimui, ypač per finansų krizę; kadangi padengtosios obligacijos išliko labai saugios ir likvidžios krizės laikotarpiu ir kadangi tai dera aiškinti nacionalinio reguliavimo kokybe; kadangi 2008–2014 m. laikotarpiu padidėję padengtųjų obligacijų kainų skirtumai įvairiose valstybėse narėse nėra įtikinamas rinkos susiskaidymo įrodymas, nes šie kainų skirtumai buvo glaudžiai teigiamai susiję su vyriausybės obligacijų palūkanų normų skirtumais ir galbūt tebuvo užtikrinimo turto grupių pagrindinės rizikos atspindys; kadangi tinkamas padengtųjų obligacijų kainų įvairiose valstybėse narėse jautrumas rizikai yra tinkamai veikiančios ir gerai integruotos rinkos buvimo įrodymas;

| C. | kadangi Europos padengtųjų obligacijų rinkose esama daug tarpvalstybinių investicijų; kadangi padengtosios obligacijos turi gerai diversifikuotą investuotojų bazę, kurioje išsiskiria bankai (2009–2015 m. jiems tenkanti rinkos dalis sudarė maždaug 35 %); kadangi turto valdytojams, draudimo įmonėms ir pensijų fondams tenkanti rinkos dalis sumažėjo beveik 20 procentiniais punktais ir iš esmės buvo pakeista didesnėmis centrinių bankų investicijomis į padengtąsias obligacijas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos padengtųjų obligacijų rinkose esama daug tarpvalstybinių investicijų; kadangi padengtosios obligacijos turi gerai diversifikuotą investuotojų bazę, kurioje išsiskiria bankai (2009–2015 m. jiems tenkanti rinkos dalis sudarė maždaug 35 %); kadangi turto valdytojams, draudimo įmonėms ir pensijų fondams tenkanti rinkos dalis sumažėjo beveik 20 procentiniais punktais ir iš esmės buvo pakeista didesnėmis centrinių bankų investicijomis į padengtąsias obligacijas;

| D. | kadangi padengtosios obligacijos yra patrauklios skolos priemones, nes jų daliai, kuri neviršija užtikrinimo turto grupės užtikrinimo priemonių lygio, netaikoma gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė, nustatyta Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvos 44 straipsnyje; kadangi padengtosioms obligacijoms, kurios atitinka Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnį, taikomas lengvatinis rizikos koeficientas; |
| --- | --- |

D.

kadangi padengtosios obligacijos yra patrauklios skolos priemones, nes jų daliai, kuri neviršija užtikrinimo turto grupės užtikrinimo priemonių lygio, netaikoma gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė, nustatyta Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvos 44 straipsnyje; kadangi padengtosioms obligacijoms, kurios atitinka Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnį, taikomas lengvatinis rizikos koeficientas;

| E. | kadangi viena iš priežasčių, lemiančių padengtųjų obligacijų paklausą tarp bankų, yra lengvatinė padengtųjų obligacijų reguliavimo tvarka, nustatyta Padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo deleguotajame akte, kuriame bankams leidžiama priskirti padengtąsias obligacijas likvidumo atsargai, net jei jos neatitinka padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo pagal Bazelio taisykles; |
| --- | --- |

E.

kadangi viena iš priežasčių, lemiančių padengtųjų obligacijų paklausą tarp bankų, yra lengvatinė padengtųjų obligacijų reguliavimo tvarka, nustatyta Padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo deleguotajame akte, kuriame bankams leidžiama priskirti padengtąsias obligacijas likvidumo atsargai, net jei jos neatitinka padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimo pagal Bazelio taisykles;

| F. | kadangi padengtųjų obligacijų programos tam tikromis sąlygomis išvestinių finansinių priemonių sandoriuose atleidžiamos nuo pradinės garantinės įmokos reikalavimų sandorio šalies kredito rizikai padengti; |
| --- | --- |

F.

kadangi padengtųjų obligacijų programos tam tikromis sąlygomis išvestinių finansinių priemonių sandoriuose atleidžiamos nuo pradinės garantinės įmokos reikalavimų sandorio šalies kredito rizikai padengti;

| G. | kadangi padengtosios obligacijos valstybių narių nuožiūra gali būti atleistos nuo ES reikalavimų dėl didelių pozicijų; |
| --- | --- |

G.

kadangi padengtosios obligacijos valstybių narių nuožiūra gali būti atleistos nuo ES reikalavimų dėl didelių pozicijų;

| H. | kadangi neužtikrintųjų banko kreditorių pozicijoms turi neigiamos įtakos turto suvaržymas dėl perteklinio užtikrinimo (angl. „overcollateralisation“), o ne pats finansavimo paskolomis naudojant atskirtas užtikrinimo turto grupes principas; kadangi tokios operacijos, jeigu paskolos ir turto vertės santykis gerokai mažesnis nei 100 %, apskritai pagerina neužtikrintųjų banko kreditorių pozicijas, jeigu šios atsargos nėra būtinos reikalavimams užtikrinimo turto grupės atžvilgiu patenkinti; |
| --- | --- |

H.

kadangi neužtikrintųjų banko kreditorių pozicijoms turi neigiamos įtakos turto suvaržymas dėl perteklinio užtikrinimo (angl. „overcollateralisation“), o ne pats finansavimo paskolomis naudojant atskirtas užtikrinimo turto grupes principas; kadangi tokios operacijos, jeigu paskolos ir turto vertės santykis gerokai mažesnis nei 100 %, apskritai pagerina neužtikrintųjų banko kreditorių pozicijas, jeigu šios atsargos nėra būtinos reikalavimams užtikrinimo turto grupės atžvilgiu patenkinti;

| I. | kadangi padengtosios obligacijos sudaro didelę turto dalį bankų balansuose; kadangi finansiniam stabilumui užtikrinti labai svarbu, kad tas turtas išliktų kuo saugesnis ir likvidesnis; kadangi šiam tikslui neturėtų būti pakenkta su padengtosiomis obligacijomis susijusiomis naujovėmis, kurios leidžia emitentams savo nuožiūra perkelti riziką investuotojams; |
| --- | --- |

I.

kadangi padengtosios obligacijos sudaro didelę turto dalį bankų balansuose; kadangi finansiniam stabilumui užtikrinti labai svarbu, kad tas turtas išliktų kuo saugesnis ir likvidesnis; kadangi šiam tikslui neturėtų būti pakenkta su padengtosiomis obligacijomis susijusiomis naujovėmis, kurios leidžia emitentams savo nuožiūra perkelti riziką investuotojams;

| J. | padengtųjų obligacijų su sąlygine termino pratęsimo galimybe (negalutinio termino (angl. „soft bullet“) ir pratęsimo dėl įsipareigojimų nevykdymo (angl. „conditional pass-through“) struktūrų) emisijų dalis rinkoje per 12 mėnesių padidėjo 8 % ir 2016 m. balandžio mėn. sudarė 45 % rinkos; kadangi tokios priemonės švelnina nesutampančių terminių užtikrinimo turto grupių likvidumo riziką, mažina perteklinio užtikrinimo reikalavimus ir padeda išvengti turto išpardavimo (angl. „fire sales“); kadangi vis dėlto terminų pratęsimas perkelia emitento riziką investuotojams; kadangi lengvatinis reguliavimas turėtų būti taikomas tik ypač saugioms skolos priemonėms; |
| --- | --- |

J.

padengtųjų obligacijų su sąlygine termino pratęsimo galimybe (negalutinio termino (angl. „soft bullet“) ir pratęsimo dėl įsipareigojimų nevykdymo (angl. „conditional pass-through“) struktūrų) emisijų dalis rinkoje per 12 mėnesių padidėjo 8 % ir 2016 m. balandžio mėn. sudarė 45 % rinkos; kadangi tokios priemonės švelnina nesutampančių terminių užtikrinimo turto grupių likvidumo riziką, mažina perteklinio užtikrinimo reikalavimus ir padeda išvengti turto išpardavimo (angl. „fire sales“); kadangi vis dėlto terminų pratęsimas perkelia emitento riziką investuotojams; kadangi lengvatinis reguliavimas turėtų būti taikomas tik ypač saugioms skolos priemonėms;

| K. | kadangi ES teisėje padengtosios obligacijos nėra tiksliai apibrėžtos; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES teisėje padengtosios obligacijos nėra tiksliai apibrėžtos;

| L. | kadangi padengtųjų obligacijos rinkos atsilieka valstybėse narėse, kuriose nėra tokių obligacijų emisijų tradicijos arba kurių augimą stabdo valstybės įsipareigojimų nevykdymo rizika arba sudėtingos makroekonominės sąlygos; |
| --- | --- |

L.

kadangi padengtųjų obligacijos rinkos atsilieka valstybėse narėse, kuriose nėra tokių obligacijų emisijų tradicijos arba kurių augimą stabdo valstybės įsipareigojimų nevykdymo rizika arba sudėtingos makroekonominės sąlygos;

| M. | kadangi plačiai pripažįstama, kad nacionalinės padengtųjų obligacijų normų sistemos labai skiriasi, ypač techniniais aspektais, pavyzdžiui, viešosios priežiūros apimtimi; |
| --- | --- |

M.

kadangi plačiai pripažįstama, kad nacionalinės padengtųjų obligacijų normų sistemos labai skiriasi, ypač techniniais aspektais, pavyzdžiui, viešosios priežiūros apimtimi;

| N. | kadangi visoje ES taikoma padengtųjų obligacijų tvarka turi būti siekiama aukščiausių standartų; |
| --- | --- |

N.

kadangi visoje ES taikoma padengtųjų obligacijų tvarka turi būti siekiama aukščiausių standartų;

| O. | kadangi yra keletas labai sėkmingų nacionalinių padengtųjų obligacijų normų sistemų, grindžiamų istorinėmis ir teisinėmis priežastimis ir iš dalies įtrauktų į nacionalinę teisę; kadangi šios nacionalinės normų sistemos pasižymi vienodomis pagrindinėmis savybėmis, ypač dvigubo reikalavimo galimybe (angl. „dual recourse“), mažos rizikos užtikrinimo turto grupės atskyrimu ir specialia viešąja priežiūra; kadangi gali pasirodyti naudinga šiuos principus taikyti ir kitų rūšių skolos priemonėms; |
| --- | --- |

O.

kadangi yra keletas labai sėkmingų nacionalinių padengtųjų obligacijų normų sistemų, grindžiamų istorinėmis ir teisinėmis priežastimis ir iš dalies įtrauktų į nacionalinę teisę; kadangi šios nacionalinės normų sistemos pasižymi vienodomis pagrindinėmis savybėmis, ypač dvigubo reikalavimo galimybe (angl. „dual recourse“), mažos rizikos užtikrinimo turto grupės atskyrimu ir specialia viešąja priežiūra; kadangi gali pasirodyti naudinga šiuos principus taikyti ir kitų rūšių skolos priemonėms;

| P. | kadangi suderinimas neturėtų būti grindžiamas visiems atvejams vienodu metodą, nes dėl to gali gerokai sumažėti produktų įvairovė ir nukentėti iki šiol sėkmingai veikusios nacionalinės rinkos; kadangi atliekant suderinimą reikėtų laikytis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

P.

kadangi suderinimas neturėtų būti grindžiamas visiems atvejams vienodu metodą, nes dėl to gali gerokai sumažėti produktų įvairovė ir nukentėti iki šiol sėkmingai veikusios nacionalinės rinkos; kadangi atliekant suderinimą reikėtų laikytis subsidiarumo principo;

| Q. | kadangi rinkos dalyviai ėmėsi iniciatyvos skatinti padengtųjų obligacijų rinkų plėtrą, pavyzdžiui, 2013 m. sukūrė padengtosios obligacijos žymą (angl. CBL) ir suderintą skaidrumo šabloną (angl. HTT); |
| --- | --- |

Q.

kadangi rinkos dalyviai ėmėsi iniciatyvos skatinti padengtųjų obligacijų rinkų plėtrą, pavyzdžiui, 2013 m. sukūrė padengtosios obligacijos žymą (angl. CBL) ir suderintą skaidrumo šabloną (angl. HTT);

| R. | kadangi po priežiūros tikslais atliktos peržiūros Europos bankininkystės institucija nustatė geriausią padengtųjų obligacijų išleidimo ir priežiūros praktiką ir įvertino nacionalinių normų sistemų atitiktį tai praktikai; |
| --- | --- |

R.

kadangi po priežiūros tikslais atliktos peržiūros Europos bankininkystės institucija nustatė geriausią padengtųjų obligacijų išleidimo ir priežiūros praktiką ir įvertino nacionalinių normų sistemų atitiktį tai praktikai;

| S. | kadangi, reaguodami į Komisijos viešas konsultacijas, dauguma suinteresuotųjų subjektų nepritarė visiškam suderinimui, o investuotojai pabrėžė produktų įvairovės naudingumą; kadangi suinteresuotieji subjektai minčiai dėl ES teisėkūros pritarė su išlygomis – su sąlyga, kad ji būtų grindžiama principais, remtųsi esamomis normų sistemomis ir visų pirma nepažeistų nacionalinių normų sistemų ypatumų; |
| --- | --- |

S.

kadangi, reaguodami į Komisijos viešas konsultacijas, dauguma suinteresuotųjų subjektų nepritarė visiškam suderinimui, o investuotojai pabrėžė produktų įvairovės naudingumą; kadangi suinteresuotieji subjektai minčiai dėl ES teisėkūros pritarė su išlygomis – su sąlyga, kad ji būtų grindžiama principais, remtųsi esamomis normų sistemomis ir visų pirma nepažeistų nacionalinių normų sistemų ypatumų;

Bendro pobūdžio pastabos ir pozicijos

| 1. | pabrėžia, kad taikant galiojančią teisės aktų sistemą ES rinkose iki šiol gerai veikia tiek vidaus, tiek tarpvalstybinės investicijos į padengtąsias obligacijas; pabrėžia, kad reikia išsaugoti patikimų ir saugių produktų įvairovę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad privaloma tvarka suderinus nacionalinius modelius arba juos pakeitus europiniu gali kilti nenumatytų neigiamų pasekmių rinkoms, kurių sėkmė priklauso nuo teisės aktų dėl padengtųjų obligacijų įtvirtinimo nacionalinėje teisėje; primygtinai reikalauja, kad labiau integruota europinė tvarka apsiribotų principais grindžiamu metodu, kurį taikant nustatomi tikslai, bet jų įgyvendinimo būdai ir priemonės paliekami nustatyti perkeliant atitinkamas nuostatas į nacionalinę teisę; pabrėžia, kad ši tvarka turėtų būti grindžiama kokybiškais standartais ir kad ją nustatant būtų atsižvelgta į geriausią praktiką, remiantis tinkamai veikiančia nacionaline tvarka ir jos netrikdant; pabrėžia, kad galima nauja europinė padengtųjų obligacijų tvarka, suderinta su geriausia praktika, turėtų būti lyginamasis standartas silpnoms rinkoms ir turėtų padidinti padengtųjų obligacijų kokybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina priimti ES direktyvą, kurioje aiškiai daromas skirtumas tarp dabar naudojamų dviejų tipų padengtųjų obligacijų, t. y.:






  a) | padengtųjų obligacijų (toliau vadinamų aukščiausios rūšies padengtosiomis obligacijomis (ARPO)), kurios bent atitinka šiuo metu Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnyje nustatytus standartus, ir |
| --- | --- | --- |

3.

a)

padengtųjų obligacijų (toliau vadinamų aukščiausios rūšies padengtosiomis obligacijomis (ARPO)), kurios bent atitinka šiuo metu Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnyje nustatytus standartus, ir

| b) | padengtųjų obligacijų (toliau vadinamų paprastosiomis padengtosiomis obligacijomis (PPO)), kurios neatitinka ARPO taikomų reikalavimų, tačiau bent atitinka šiuo metu Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų direktyvos 52 straipsnio 4 dalyje nustatytus standartus; |
| --- | --- |

b)

padengtųjų obligacijų (toliau vadinamų paprastosiomis padengtosiomis obligacijomis (PPO)), kurios neatitinka ARPO taikomų reikalavimų, tačiau bent atitinka šiuo metu Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų direktyvos 52 straipsnio 4 dalyje nustatytus standartus;

pabrėžia, kad ARPO taikomas reguliavimas ir toliau turėtų būti lengvatinis, palyginti su PPO, ir kad PPO taikomas reguliavimas turėtų būti lengvatinis, palyginti su kitų rūšių užtikrintų skolų priemonėmis; pripažįsta visų Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų direktyvos reikalavimus atitinkančios skolos priemonių galimą naudą siekiant kapitalo rinkų sąjungos tikslų;

| 4. | ragina valstybes nares apsaugoti tiek ARPO, tiek PPO prekės ženklą „padengtoji obligacija“ PPO (ARPO) ir nacionalinės teisės aktais užtikrinti, kad padengtosios obligacijos būtų labai likvidžios ir beveik nulinės rizikos skolos finansinės priemonės; primygtinai siūlo skolos priemonių, užtikrinamų gerokai rizikingesniu nei valdžios sektoriaus skola ir hipotekos skola turtu (pvz., valstybės negarantuotomis investicijomis į infrastruktūrą arba paskolomis mažosioms ir vidutinėms įmonėms) ženklinti ne „padengtosios obligacijos“, o galbūt „Europos užtikrintieji vekseliai“; pritaria principui, kad ARPO ir PPO užtikrinimo turto grupės turėtų būti visiškai užtikrintos ilgalaikiu turtu, kuris gali būti įvertintas ir perimtas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją įtraukti į direktyvą Europos užtikrintųjų vekselių teisinės tvarkos principus, pavyzdžiui, dvigubo reikalavimo galimybes, specialią viešąją priežiūrą, menką bankroto neskatinimą (angl. „bankruptcy remoteness“) ir skaidrumo reikalavimus; ragina valstybes nares įtraukti šiuos principus į savo nacionalinę teisę ir nemokumo procedūras; pabrėžia, kad patikima Europos užtikrintųjų vekselių teisinė tvarka galėtų padidinti Europos užtikrintųjų vekselių skaidrumą, likvidumą ir ekonominį efektyvumą vertybinių popierių, kuriems taikomi sutartiniai susitarimai, atžvilgiu; pažymi, kad tai galėtų padėti Europos užtikrintaisiais vekseliais finansuoti rizikingesnę veiklą, pavyzdžiui, paskolas mažosioms ir vidutinėms įmonėms, vartojamąsias paskolas arba investicijas į infrastruktūrą, kurioms nesuteiktos valstybės garantijos; pažymi, kad Europos užtikrintiesiems vekseliams būtų netaikoma gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė, nustatyta Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvos 44 straipsnyje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina įtraukti į šią direktyvą minimalius priežiūros standartus, kurie atitiktų geriausią padengtųjų obligacijų praktiką; ragina vykdyti priežiūros konvergenciją visoje ES; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina šia direktyva didinti informacijos apie užtikrinimo turto grupės turtą ir teisinės tvarkos, kuria užtikrinama dviguba reikalavimo galimybė ir minėto turto atskyrimas emitento bankroto arba pertvarkymo atveju, skaidrumą; šiuo atžvilgiu primygtinai reikalauja, kad direktyva būtų grindžiama principais ir jos dėmesy būtų sutelktas vien į reikalavimus dėl informacijos; |
| --- | --- |

7.

ARPO, PPO bei Europos užtikrintųjų vekselių ir jų reguliavimo sistemos apibrėžtys

| 8. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Europos padengtųjų obligacijų sistemos (direktyvos), kuriuo būtų vienu metu apibrėžta ARPO, PPO ir Europos užtikrintieji vekseliai, kad būtų išvengta rinkos sutrikdymo pereinamuoju laikotarpiu; ragina Komisiją įtraukti į šią apibrėžtį visus toliau išvardytus bendruosius principus, kurių laikymasis, nepriklausomai nuo galimos lengvatinės tvarkos, turėtų būti užtikrinamas per visą išleistos priemonės galiojimo laikotarpį:






  a) | ARPO, PPO ir Europos užtikrintieji vekseliai turėtų būti visiškai užtikrinti užtikrinimo turto grupe; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

ARPO, PPO ir Europos užtikrintieji vekseliai turėtų būti visiškai užtikrinti užtikrinimo turto grupe;

| b) | nacionalinės teisės aktais turėtų būti užtikrinama dvigubo reikalavimo galimybė, t. y. investuotojui suteikiama:






  i) | teisė reikalauti, kad skolos priemonės emitentas įvykdytų visas mokėjimo prievoles; |
| --- | --- | --- |

b)

nacionalinės teisės aktais turėtų būti užtikrinama dvigubo reikalavimo galimybė, t. y. investuotojui suteikiama:

i)

teisė reikalauti, kad skolos priemonės emitentas įvykdytų visas mokėjimo prievoles;

| ii) | emitento įsipareigojimų nevykdymo atveju – lygiavertė pirmumo teisė reikalauti užtikrinimo turto grupės turto (įskaitant pakaitinį turtą (angl. „substitution assets“) ir išvestines finansines priemones). |
| --- | --- |

ii)

emitento įsipareigojimų nevykdymo atveju – lygiavertė pirmumo teisė reikalauti užtikrinimo turto grupės turto (įskaitant pakaitinį turtą (angl. „substitution assets“) ir išvestines finansines priemones).

Jei šie reikalavimai pasirodytų nepakankami visoms emitento mokėjimų prievolėms įvykdyti, atitinkamo investuotojo likutiniai reikalavimai turi laikomi lygiaverčiais emitento didžiausio prioriteto neužtikrintųjų kreditorių reikalavimams;

| c) | veiksmingas visų užtikrinimo turto grupės turto objektų atskyrimas užtikrinamas teisiškai privalomomis priemonėmis, kurių vykdymas lengvai užtikrinamas emitento nemokumo arba pertvarkymo atveju. Tai taip pat taikytina bet kokiam pakaitiniam turtui ir išvestinėms finansinėms priemonėms, kuriomis apdraudžiama užtikrinimo turto grupės rizika; |
| --- | --- |

c)

veiksmingas visų užtikrinimo turto grupės turto objektų atskyrimas užtikrinamas teisiškai privalomomis priemonėmis, kurių vykdymas lengvai užtikrinamas emitento nemokumo arba pertvarkymo atveju. Tai taip pat taikytina bet kokiam pakaitiniam turtui ir išvestinėms finansinėms priemonėms, kuriomis apdraudžiama užtikrinimo turto grupės rizika;

| d) | ARPO, PPO ir Europos užtikrintieji vekseliai neskatina bankroto (angl. „bankruptcy remote“), t. y. užtikrinama, kad emitento mokėjimų prievolių vykdymas nėra automatiškai paspartinamas emitento nemokumo arba pertvarkymo atveju; |
| --- | --- |

d)

ARPO, PPO ir Europos užtikrintieji vekseliai neskatina bankroto (angl. „bankruptcy remote“), t. y. užtikrinama, kad emitento mokėjimų prievolių vykdymas nėra automatiškai paspartinamas emitento nemokumo arba pertvarkymo atveju;

| e) | taikomas perteklinis užtikrinimas, kuris atspindi specifinę ARPO, PPO ir Europos užtikrintųjų vekselių riziką, o jo dydis nustatomas pagal nacionalinę teisę. Viso užtikrinimo turto grupės turto vertė visada turi būti didesnė nei neįvykdytų mokėjimo prievolių vertė. Užtikrinimo turto grupės turto vertės nustatymo metodai ir jos apskaičiavimo dažnumas turėtų būti aiškiai apibrėžti nacionalinės teisės aktuose, deramai atsižvelgiant į bet kokią aktualią vertės kritimo riziką; |
| --- | --- |

e)

taikomas perteklinis užtikrinimas, kuris atspindi specifinę ARPO, PPO ir Europos užtikrintųjų vekselių riziką, o jo dydis nustatomas pagal nacionalinę teisę. Viso užtikrinimo turto grupės turto vertė visada turi būti didesnė nei neįvykdytų mokėjimo prievolių vertė. Užtikrinimo turto grupės turto vertės nustatymo metodai ir jos apskaičiavimo dažnumas turėtų būti aiškiai apibrėžti nacionalinės teisės aktuose, deramai atsižvelgiant į bet kokią aktualią vertės kritimo riziką;

| f) | ES ar nacionalinės teisės aktais apibrėžiami užtikrinimo turto grupės turtui taikomi didžiausi paskolos ir turto vertės santykio (angl. LTV) parametrai. Užtikrinimo turto grupės turto pašalinimas, kai pažeidžiami paskolos ir turto vertės santykio apribojimai, neturėtų būti privalomas, tačiau būtina užtikrinti, kad turto objektai būtų pašalinami tik tuomet, jei jie pakeičiami bent tokios pačios rinkos vertės turtu, atitinkančiu reikalavimus; |
| --- | --- |

f)

ES ar nacionalinės teisės aktais apibrėžiami užtikrinimo turto grupės turtui taikomi didžiausi paskolos ir turto vertės santykio (angl. LTV) parametrai. Užtikrinimo turto grupės turto pašalinimas, kai pažeidžiami paskolos ir turto vertės santykio apribojimai, neturėtų būti privalomas, tačiau būtina užtikrinti, kad turto objektai būtų pašalinami tik tuomet, jei jie pakeičiami bent tokios pačios rinkos vertės turtu, atitinkančiu reikalavimus;

| g) | dalis užtikrinimo turto grupės turto arba likvidumo priemonių yra pakankamai likvidūs, kad per artimiausius šešis mėnesius būtų įvykdytos mokėjimų prievolės pagal padengtųjų obligacijų arba Europos užtikrintųjų vekselių programą, išskyrus terminų suderinimu finansuojamų (angl. „match funded“) obligacijų bei negalutinio termino obligacijų ir dėl įsipareigojimų nevykdymo pratęsiamo termino obligacijų atvejus. |
| --- | --- |

g)

dalis užtikrinimo turto grupės turto arba likvidumo priemonių yra pakankamai likvidūs, kad per artimiausius šešis mėnesius būtų įvykdytos mokėjimų prievolės pagal padengtųjų obligacijų arba Europos užtikrintųjų vekselių programą, išskyrus terminų suderinimu finansuojamų (angl. „match funded“) obligacijų bei negalutinio termino obligacijų ir dėl įsipareigojimų nevykdymo pratęsiamo termino obligacijų atvejus.

| h) | naudoti išvestines priemones leidžiama tik siekiant apsidrausti nuo rizikos, o išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurias emitentas sudaro su išvestinės finansinės priemonės sandorio šalimi ir kurios susiejamos su užtikrinimo turto grupe, negalima nutraukti emitento nemokumo atveju; |
| --- | --- |

h)

naudoti išvestines priemones leidžiama tik siekiant apsidrausti nuo rizikos, o išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurias emitentas sudaro su išvestinės finansinės priemonės sandorio šalimi ir kurios susiejamos su užtikrinimo turto grupe, negalima nutraukti emitento nemokumo atveju;

| i) | nacionalinėje teisėje numatyta tvirta specialios viešosios priežiūros sistema, nustatant kompetentingą instituciją, užtikrinimo turto grupės stebėtoją ir specialųjį administratorių, taip pat aiškiai apibrėžiant kompetentingos institucijos pareigas ir priežiūros įgaliojimus, siekiant užtikrinti, kad:






  i) | emitentai turėtų kvalifikuotų darbuotojų ir tinkamas veiklos procedūras užtikrinimo turto grupėms valdyti, be kita ko, nepalankiausių sąlygų, nemokumo arba pertvarkymo atvejais; |
| --- | --- | --- |

i)

nacionalinėje teisėje numatyta tvirta specialios viešosios priežiūros sistema, nustatant kompetentingą instituciją, užtikrinimo turto grupės stebėtoją ir specialųjį administratorių, taip pat aiškiai apibrėžiant kompetentingos institucijos pareigas ir priežiūros įgaliojimus, siekiant užtikrinti, kad:

i)

emitentai turėtų kvalifikuotų darbuotojų ir tinkamas veiklos procedūras užtikrinimo turto grupėms valdyti, be kita ko, nepalankiausių sąlygų, nemokumo arba pertvarkymo atvejais;

| ii) | užtikrinimo turto grupių savybės atitiktų taikytinus reikalavimus tiek iki skolos priemonės emisijos, tiek iki jos išpirkimo termino; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinimo turto grupių savybės atitiktų taikytinus reikalavimus tiek iki skolos priemonės emisijos, tiek iki jos išpirkimo termino;

| iii) | ARPO, PPO ir Europos užtikrintųjų vekselių atitiktis atitinkamiems reikalavimams (įskaitant susijusius su užtikrinimo turto tinkamumu ir užtikrinimo aprėptimi) būtų nuolat reguliariai stebima nepriklausomo subjekto; |
| --- | --- |

iii)

ARPO, PPO ir Europos užtikrintųjų vekselių atitiktis atitinkamiems reikalavimams (įskaitant susijusius su užtikrinimo turto tinkamumu ir užtikrinimo aprėptimi) būtų nuolat reguliariai stebima nepriklausomo subjekto;

| iv) | emitentai reguliariai atliktų užtikrinimo reikalavimų apskaičiavimų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, atsižvelgdami į pagrindinius skolos priemonei poveikio turinčius rizikos veiksnius, pavyzdžiui, kredito, palūkanų normos, valiutų kursų ir likvidumo riziką. |
| --- | --- |

iv)

emitentai reguliariai atliktų užtikrinimo reikalavimų apskaičiavimų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, atsižvelgdami į pagrindinius skolos priemonei poveikio turinčius rizikos veiksnius, pavyzdžiui, kredito, palūkanų normos, valiutų kursų ir likvidumo riziką.

Turi būti aiškiai apibrėžtos kompetentingos institucijos ir specialiojo administratoriaus pareigos ir įgaliojimai emitento nemokumo arba pertvarkymo atveju;

| j) | emitentas privalo bent du kartus per metus atskleisti suvestinius duomenis apie užtikrinimo turto grupę ir pateikti juos taip išsamiai, kad investuotojai galėtų atlikti išsamią rizikos analizę. Turėtų būti pateikiama informacija apie užtikrinimo turto kredito rizikos, rinkos rizikos ir likvidumo rizikos savybes, užtikrinimo turto grupės sandorio šalis ir teisinio, sutartinio ir savanoriško perteklinio užtikrinimo mastą, taip pat atskiras skirsnis apie išvestines finansines priemones, susietas su užtikrinimo turto grupės turtu ir įsipareigojimais; |
| --- | --- |

j)

emitentas privalo bent du kartus per metus atskleisti suvestinius duomenis apie užtikrinimo turto grupę ir pateikti juos taip išsamiai, kad investuotojai galėtų atlikti išsamią rizikos analizę. Turėtų būti pateikiama informacija apie užtikrinimo turto kredito rizikos, rinkos rizikos ir likvidumo rizikos savybes, užtikrinimo turto grupės sandorio šalis ir teisinio, sutartinio ir savanoriško perteklinio užtikrinimo mastą, taip pat atskiras skirsnis apie išvestines finansines priemones, susietas su užtikrinimo turto grupės turtu ir įsipareigojimais;

| k) | terminas gali būti pratęstas tik kompetentingai priežiūros institucijai pritarus dėl emitento nemokumo arba pertvarkymo arba kompetentingai Europos institucijai pritarus dėl pagal nacionalinę teisę nustatytų objektyvių finansinių priežasčių. Kiekvienos obligacijos sąlygose derėtų aiškiai nurodyti konkrečias termino pratęsimo ir galimų obligacijos atkarpos, termino ir kitų savybių pakeitimų sąlygas; |
| --- | --- |

k)

terminas gali būti pratęstas tik kompetentingai priežiūros institucijai pritarus dėl emitento nemokumo arba pertvarkymo arba kompetentingai Europos institucijai pritarus dėl pagal nacionalinę teisę nustatytų objektyvių finansinių priežasčių. Kiekvienos obligacijos sąlygose derėtų aiškiai nurodyti konkrečias termino pratęsimo ir galimų obligacijos atkarpos, termino ir kitų savybių pakeitimų sąlygas;

| 9. | ragina Komisiją direktyvoje pateikiamoje ARPO apibrėžtyje remtis šiais papildomais principais:






  a) | skolos priemonė visiškai užtikrinta turtu, apibrėžtu Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnio 1 dalyje, ir tenkina to reglamento 129 straipsnio 3 ir 7 dalyse nustatytus papildomus reikalavimus. Užtikrintų būsto paskolų, nurodytų Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnio 1 dalies e punkte, atveju padengtųjų obligacijų programos administratoriui neturi būti jokių teisinių kliūčių nustatyti paskolų atžvilgiu hipotekos kreditorinio reikalavimo pirmumo teises, kai padengtosios obligacijos emitentas nevykdo įsipareigojimų arba yra pertvarkomas ir garantija dėl kokios nors priežasties nevykdoma. Laivų tinkamumas būti užtikrinimo turto grupės objektu (Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnio 1 dalies g punktas) turi būti peržiūrėtas; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

skolos priemonė visiškai užtikrinta turtu, apibrėžtu Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnio 1 dalyje, ir tenkina to reglamento 129 straipsnio 3 ir 7 dalyse nustatytus papildomus reikalavimus. Užtikrintų būsto paskolų, nurodytų Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnio 1 dalies e punkte, atveju padengtųjų obligacijų programos administratoriui neturi būti jokių teisinių kliūčių nustatyti paskolų atžvilgiu hipotekos kreditorinio reikalavimo pirmumo teises, kai padengtosios obligacijos emitentas nevykdo įsipareigojimų arba yra pertvarkomas ir garantija dėl kokios nors priežasties nevykdoma. Laivų tinkamumas būti užtikrinimo turto grupės objektu (Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnio 1 dalies g punktas) turi būti peržiūrėtas;

| b) | į užtikrinimo turto grupę įtrauktoms hipotekos paskoloms taikomi didžiausi paskolos ir turto vertės santykio parametrai nustatomi ES teisės aktais taip, kad neviršytų paskolos ir vertės santykių, šiuo metu nustatytų Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnyje, tačiau jie nuolat persvarstomi ir koreguojami pagal testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, atliekamą taikant nepriklausomus vertinimus rinkos kainų, kurios galėtų būti vyraujančios atitinkamose nekilnojamojo turto rinkose esant nepalankiausioms sąlygoms. Derėtų skatinti remtis paskolos ir hipotekos vertės, o ne paskolos ir turto rinkos vertės santykiu; |
| --- | --- |

b)

į užtikrinimo turto grupę įtrauktoms hipotekos paskoloms taikomi didžiausi paskolos ir turto vertės santykio parametrai nustatomi ES teisės aktais taip, kad neviršytų paskolos ir vertės santykių, šiuo metu nustatytų Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnyje, tačiau jie nuolat persvarstomi ir koreguojami pagal testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, atliekamą taikant nepriklausomus vertinimus rinkos kainų, kurios galėtų būti vyraujančios atitinkamose nekilnojamojo turto rinkose esant nepalankiausioms sąlygoms. Derėtų skatinti remtis paskolos ir hipotekos vertės, o ne paskolos ir turto rinkos vertės santykiu;

| 10. | pabrėžia, kad ES teisės aktuose padengtosioms obligacijoms nustatyti rizikos koeficientai turi atspindėti pagrindinės rizikos vertinimą rinkoje; atkreipia dėmesį į tai, kad šios nuostatos negalima taikyti visų kitų rūšių skolos priemonėms, kurioms dėl tam tikrų jų savybių taikomas lengvatinis reguliavimas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją įgalioti Europos priežiūros institucijas įvertinti, ar laikomasi ARPO, PPO ir Europos užtikrintiesiems vekseliams taikomų kriterijų, siekiant papildyti ar net pakeisti Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų direktyvos 52 straipsnio 4 dalyje numatytus sąrašus oficialiu europinio lygmens sąrašu, kuriame išvardytos reikalavimus atitinkančios ARPO, PPO ir Europos užtikrintųjų vekselių normų sistemos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Europos bankininkystės instituciją pateikti ARPO, PPO ir Europos užtikrintųjų vekselių normų sistemoms rekomendacijas dėl skirtingų tipų turtui taikomų turto (įskaitant pakaitinį turtą) tinkamumo kriterijų, paskolos ir vertės santykių ir minimalių perteklinio užtikrinimo rodiklių, taip pat dėl galimų Kapitalo reikalavimų reglamento pakeitimų; ragina Europos bankininkystės instituciją pateikti gaires, reikalingas siekiant sukurti specialią viešąją priežiūros ir administracinę sistemą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rekomenduoja, kad būtų pašalintos patekimo į rinką kliūtys, taikomos besivystančių padengtųjų obligacijų rinkų už Europos ekonominės erdvės ribų emitentams, numatant teisingą padengtųjų obligacijų emitentų iš trečiųjų valstybių traktavimą, jei tų valstybių teisinės, institucinės ir priežiūros sąlygos kompetentingos Europos institucijos kruopščiu vertinimu pripažįstamos lygiavertėmis; rekomenduoja propaguoti pagrindinius ES teisės principus siekiant nustatyti galimą pasaulinį padengtųjų obligacijų rinkų standartą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą peržiūrėti Europos finansinių paslaugų teisės aktus, nustatant ARPO, PPO ir Europos užtikrintųjų vekselių reguliavimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją, vertinant galiojančius ES finansinių paslaugų teisės aktus, atsižvelgti į ARPO, PPO ir Europos užtikrintųjų vekselių galimą naudą siekiant kapitalo rinkų sąjungos tikslų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją nustatyti galimas nacionalinio lygmens kliūtis padengtųjų obligacijų sistemų vystymuisi ir paskelbti gaires, skirtas pašalinti šias kliūtis nepakenkiant bankų veiklos patikimumui ir atsargumui; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją ir Europos bankininkystės instituciją (galbūt atliekant poveikio vertinimą) iš naujo įvertinti jūrinių kreditorinio reikalavimo teisių laivų atžvilgiu tinkamumą užtikrinimo turto grupėms, kaip nurodyta Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnio 1 dalies g punkte; yra susirūpinęs dėl to, kad laivams taikoma lengvatinė tvarka iškraipo konkurenciją su kitomis transporto priemonėmis; prašo Komisijos ir Europos bankininkystės institucijai ištirti, ar likvidumo ir nepriklausomų reitingų agentūrų atliekamų rizikos vertinimų atžvilgiu su laivais susietoms padengtosioms obligacijoms taikomos sąlygos lygiavertės sąlygoms, kuriose yra kitos Kapitalo reikalavimų reglamento reikalavimus atitinkančios padengtosios obligacijos, taip pat tai, ar dėl atitikties padengimo likvidžiuoju turtu reikalavimams ir mažesnių rizikos koeficientų pagal Kapitalo reikalavimų reglamentą pirmiau minėtoms obligacijoms taikomos lengvatinės sąlygos yra pagrįstos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares nacionalinėje teisėje numatyti galimybę sukurti atskiras užtikrinimo turto grupes, kurių kiekvieną sudarytų vienarūšio turto klasė (pvz., būsto paskolų); ragina valstybes nares leisti visus užtikrinimo turto objektus, nurodytus Kapitalo reikalavimų reglamento 129 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, naudoti kaip pakaitinį turtą padengimo reikalavimui įvykdyti, ir aiškiai nustatyti pakaitinio turto naudojimo padengimo reikalavimui apribojimus, susijusius su kredito kokybe, pozicijų dydžiu ir viršutinėmis ribomis; |
| --- | --- |

18.

Parama rinkos skaidrumui ir savanoriškai konvergencijai

| 19. | palankiai vertina padengtųjų obligacijų reitingavimo metodikos patobulinimus ir padengtųjų obligacijų reitingų rinkų plėtrą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, jog svarbu sudaryti vienodas veiklos sąlygas, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija finansų rinkose; pabrėžia, kad ES teisės aktais neturėtų būti skirtingai traktuojamos įvairių rūšių užtikrintos skolos priemonės, išskyrus atvejus, kai yra rimtų priežasčių manyti, kad skiriasi jų saugumas arba likvidumas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina rinkos iniciatyvas parengti suderintus standartus ir informacijos atskleidimo šablonus, pavyzdžiui, suderintą skaidrumo šabloną, kad būtų lengviau palyginti ir ištirti, kuo skiriasi padengtosios obligacijos įvairiose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pritaria tam, kad Europos bankininkystės institucija parengtų rekomendacijas dėl rinkos standartų ir gerosios praktikos gaires; ragina vykdyti savanorišką konvergenciją šia linkme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina reguliariai vykdyti užtikrinimo turto grupių testavimą nepalankiausiomis sąlygomis ir viešai skelbti to testavimo rezultatus; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos bankininkystės institucijai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OL L 257, 2014 8 28, p. 186.

(2)  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

(3)  OL L 173, 2014 6 12, p. 190.

(4)  OL L 314, 2015 12 1, p. 13.

(5)  OL L 195, 2016 7 20, p. 3.

(6)  OL L 11, 2015 1 17, p. 1.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/20

---

P8_TA(2017)0280

Su žuvininkyste susijusio turizmo vaidmuo įvairinant žuvininkystę

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl su žuvininkyste susijusio turizmo vaidmens įvairinant žvejybos veiklą (2016/2035(INI))

(2018/C 334/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (3) (ES Vandens pagrindų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (3) (ES Vandens pagrindų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų sektoriaus augimo, jūrų transporto ir Sąjungos turizmo pagerinimas“, (5) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų sektoriaus augimo, jūrų transporto ir Sąjungos turizmo pagerinimas“, (5)

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „Inovacijos mėlynojoje ekonomikoje. Mūsų jūrų ir vandenynų potencialo panaudojimas darbo vietoms kurti ir ekonomikai kelti“ (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „Inovacijos mėlynojoje ekonomikoje. Mūsų jūrų ir vandenynų potencialo panaudojimas darbo vietoms kurti ir ekonomikai kelti“ (COM(2014)0254),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352),

| — | atsižvelgdamas į Europos biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m, ypač į 4 tikslą padaryti žvejybą tausesnę, o jūras sveikesnes, kuriuo ES, be kita ko, įsipareigoja pašalinti neigiamą poveikį žuvų ištekliams, rūšims, buveinėms ir ekosistemoms, šiuo tikslu, be kita ko, taikydama finansines paskatas, numatytas būsimose žuvininkystės ir jūrų politikos finansavimo priemonėse, skirtose saugomoms jūrų teritorijoms (įskaitant „Natura 2000“ teritorijas ir tarptautiniais arba regioniniais susitarimais įsteigtas teritorijas); taip finansuojama galėtų būti tokia veikla: jūrų ekosistemų atkūrimas, žvejybos pritaikymas ir žuvininkystės sektoriaus skatinimas vykdyti kitokią veiklą (pavyzdžiui, verstis ekologiniu turizmu), jūrų biologinės įvairovės stebėsena ir valdymas, taip pat kova su jūrų tarša šiukšlėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m, ypač į 4 tikslą padaryti žvejybą tausesnę, o jūras sveikesnes, kuriuo ES, be kita ko, įsipareigoja pašalinti neigiamą poveikį žuvų ištekliams, rūšims, buveinėms ir ekosistemoms, šiuo tikslu, be kita ko, taikydama finansines paskatas, numatytas būsimose žuvininkystės ir jūrų politikos finansavimo priemonėse, skirtose saugomoms jūrų teritorijoms (įskaitant „Natura 2000“ teritorijas ir tarptautiniais arba regioniniais susitarimais įsteigtas teritorijas); taip finansuojama galėtų būti tokia veikla: jūrų ekosistemų atkūrimas, žvejybos pritaikymas ir žuvininkystės sektoriaus skatinimas vykdyti kitokią veiklą (pavyzdžiui, verstis ekologiniu turizmu), jūrų biologinės įvairovės stebėsena ir valdymas, taip pat kova su jūrų tarša šiukšlėmis,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“ (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“ (COM(2012)0494),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija“ (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija“ (COM(2014)0086),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A8-0221/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A8-0221/2017),

| A. | kadangi padėtis tradicinės žvejybos sektoriuje laipsniškai blogėjo; |
| --- | --- |

A.

kadangi padėtis tradicinės žvejybos sektoriuje laipsniškai blogėjo;

| B. | kadangi veiklos įvairinimas daugeliui smulkių žvejų tapo būtinybe, siekiant padidinti dažnai nepakankamas pajamas; |
| --- | --- |

B.

kadangi veiklos įvairinimas daugeliui smulkių žvejų tapo būtinybe, siekiant padidinti dažnai nepakankamas pajamas;

| C. | kadangi, kalbant apie žvejybos veiklos įvairinimą, reikėtų atsižvelgti į tai, kad didžioji žuvininkystės sektoriaus dalis beveik visiškai priklauso nuo tradicinių žvejybos būdų; |
| --- | --- |

C.

kadangi, kalbant apie žvejybos veiklos įvairinimą, reikėtų atsižvelgti į tai, kad didžioji žuvininkystės sektoriaus dalis beveik visiškai priklauso nuo tradicinių žvejybos būdų;

| D. | kadangi dauguma pakrančių ir salų regionų išgyvena didelį ekonomikos nuosmukį, dėl kurio mažėja gyventojų ir jie išvyksta, ieškodami galimybių regionuose, kuriuose esama geresnių užimtumo ir švietimo galimybių; |
| --- | --- |

D.

kadangi dauguma pakrančių ir salų regionų išgyvena didelį ekonomikos nuosmukį, dėl kurio mažėja gyventojų ir jie išvyksta, ieškodami galimybių regionuose, kuriuose esama geresnių užimtumo ir švietimo galimybių;

| E. | kadangi tam tikri pakrančių žvejybos rajonai yra netoli turizmo vietovių, tačiau, nors žvejybos ir turizmo sektoriai yra suderinami, šiose vietovėse neužtikrinamas pakankamas ekonomikos augimo lygis; |
| --- | --- |

E.

kadangi tam tikri pakrančių žvejybos rajonai yra netoli turizmo vietovių, tačiau, nors žvejybos ir turizmo sektoriai yra suderinami, šiose vietovėse neužtikrinamas pakankamas ekonomikos augimo lygis;

| F. | kadangi su žuvininkyste susijęs turizmas gali prisidėti prie darbo vietų kūrimo, socialinės įtraukties, taip pat prie gyvenimo kokybės gerinimo ir nuo žuvininkystės priklausomų bendruomenių atkūrimo, visų pirma tose vietovėse, kuriose vykdoma mažai kitos ekonominės veiklos; pažymi, kad šis potencialas regionuose labai skirtingas, taip pat priklauso nuo žvejybos pobūdžio ir laivo dydžio; |
| --- | --- |

F.

kadangi su žuvininkyste susijęs turizmas gali prisidėti prie darbo vietų kūrimo, socialinės įtraukties, taip pat prie gyvenimo kokybės gerinimo ir nuo žuvininkystės priklausomų bendruomenių atkūrimo, visų pirma tose vietovėse, kuriose vykdoma mažai kitos ekonominės veiklos; pažymi, kad šis potencialas regionuose labai skirtingas, taip pat priklauso nuo žvejybos pobūdžio ir laivo dydžio;

| G. | kadangi su žuvininkyste susijęs turizmas gali prisidėti prie poveikio žuvų ištekliams ir aplinkai mažinimo, taip pat padėti gilinti žinias ir didinti suvokimą apie būtinybę užtikrinti aplinkos ir kultūros apsaugą; kadangi žvejybos turizmas ir žvejų teikiamos turizmo paslaugos pakrantėje daugelyje Europos regionų gali būti tikra pirminės veiklos papildymo ir įvairinimo priemonė; |
| --- | --- |

G.

kadangi su žuvininkyste susijęs turizmas gali prisidėti prie poveikio žuvų ištekliams ir aplinkai mažinimo, taip pat padėti gilinti žinias ir didinti suvokimą apie būtinybę užtikrinti aplinkos ir kultūros apsaugą; kadangi žvejybos turizmas ir žvejų teikiamos turizmo paslaugos pakrantėje daugelyje Europos regionų gali būti tikra pirminės veiklos papildymo ir įvairinimo priemonė;

| H. | kadangi su žvejyba susijusi turizmo veikla gali prisidėti prie žvejų matomumo ir paskatinti labiau vertinti ir suprasti jų sudėtingą veiklos sritį; kadangi žvejybos turizmas ir kitokia su turizmu susijusi žvejybos veikla (žvejų teikiamos turizmo paslaugos pakrantėje, mėgėjų žvejyba ir pan.) yra dar mažai žinoma plačiajai visuomenei ir kadangi reikia didinti vartotojų informuotumą apie tai, kaip svarbu vartoti vietos žuvininkystės produktus, tiekiamus trumpa tiekimo grandine; |
| --- | --- |

H.

kadangi su žvejyba susijusi turizmo veikla gali prisidėti prie žvejų matomumo ir paskatinti labiau vertinti ir suprasti jų sudėtingą veiklos sritį; kadangi žvejybos turizmas ir kitokia su turizmu susijusi žvejybos veikla (žvejų teikiamos turizmo paslaugos pakrantėje, mėgėjų žvejyba ir pan.) yra dar mažai žinoma plačiajai visuomenei ir kadangi reikia didinti vartotojų informuotumą apie tai, kaip svarbu vartoti vietos žuvininkystės produktus, tiekiamus trumpa tiekimo grandine;

| I. | kadangi su žuvininkyste susijęs turizmas gali suteikti galimybę pritraukti turistus ir užtikrinti didelę vietos produktų ir aplinką tausojančių įmonių teikiamų paslaugų pasiūlą; |
| --- | --- |

I.

kadangi su žuvininkyste susijęs turizmas gali suteikti galimybę pritraukti turistus ir užtikrinti didelę vietos produktų ir aplinką tausojančių įmonių teikiamų paslaugų pasiūlą;

| J. | kadangi tradicinė gastronomija, susijusi su žuvininkystės produktais, ir tradicinė konservavimo bei perdirbimo pramonė galėtų būti labai vertingos siūlant turizmo paslaugas, susijusias su žvejybos sektoriumi; |
| --- | --- |

J.

kadangi tradicinė gastronomija, susijusi su žuvininkystės produktais, ir tradicinė konservavimo bei perdirbimo pramonė galėtų būti labai vertingos siūlant turizmo paslaugas, susijusias su žvejybos sektoriumi;

| K. | kadangi žūklės veikla turi ne vieną socialinį privalumą ir daro teigiamą poveikį žmonių sveikatai ir žmonių gerovei; |
| --- | --- |

K.

kadangi žūklės veikla turi ne vieną socialinį privalumą ir daro teigiamą poveikį žmonių sveikatai ir žmonių gerovei;

| L. | kadangi socialinė ir ekonominė nauda iš turizmo, susijusio su žuvininkyste, labai priklauso nuo metų laikų ir daugiausia gaunama vasaros mėnesiais; kadangi dažnai užsitikrinus didesnį klientų lojalumą to teigiamas poveikis gali būti juntamas visus metus; |
| --- | --- |

L.

kadangi socialinė ir ekonominė nauda iš turizmo, susijusio su žuvininkyste, labai priklauso nuo metų laikų ir daugiausia gaunama vasaros mėnesiais; kadangi dažnai užsitikrinus didesnį klientų lojalumą to teigiamas poveikis gali būti juntamas visus metus;

| M. | kadangi 2018 m. bus Europos kultūros paveldo metai ir šiais metais bus siekiama ugdyti piliečių sąmoningumą apie Europos istoriją ir jos kultūros paveldo vertybes kaip bendrą turtą; kadangi tradicinės žvejybos veikla yra turtingo Europos kultūros paveldo dalis ir prisideda prie vietos bendruomenių tapatybės formavimo, kiek tai susiję su jos indėliu formuojant skonį, mitybą, tradicijas, istoriją ir kraštovaizdį, ir kadangi šis aspektas labai naudingas bendraujant su turistais; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2018 m. bus Europos kultūros paveldo metai ir šiais metais bus siekiama ugdyti piliečių sąmoningumą apie Europos istoriją ir jos kultūros paveldo vertybes kaip bendrą turtą; kadangi tradicinės žvejybos veikla yra turtingo Europos kultūros paveldo dalis ir prisideda prie vietos bendruomenių tapatybės formavimo, kiek tai susiję su jos indėliu formuojant skonį, mitybą, tradicijas, istoriją ir kraštovaizdį, ir kadangi šis aspektas labai naudingas bendraujant su turistais;

| N. | kadangi Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) teikia paramą investicijoms ir taip prisideda prie žvejų pajamų įvairinimo plėtojant papildomą veiklą, įskaitant investicijas į papildomą saugumo įrangą laivuose, žvejybos turizmą, su žuvininkyste susijusį turizmą, aprūpinimo maistu ir gėrimais paslaugas, su mėgėjų žvejyba ir sportine žūkle susijusias paslaugas, taip pat į švietimo veiklą, susijusią su žuvininkyste; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) teikia paramą investicijoms ir taip prisideda prie žvejų pajamų įvairinimo plėtojant papildomą veiklą, įskaitant investicijas į papildomą saugumo įrangą laivuose, žvejybos turizmą, su žuvininkyste susijusį turizmą, aprūpinimo maistu ir gėrimais paslaugas, su mėgėjų žvejyba ir sportine žūkle susijusias paslaugas, taip pat į švietimo veiklą, susijusią su žuvininkyste;

| O. | kadangi nėra bendros su žuvininkyste susijusio turizmo apibrėžties ir jam skirto teisinio pagrindo; kadangi, pavyzdžiui, Italijoje tokio pobūdžio turizmas laikomas profesine veikla, o Prancūzijoje jis priskiriamas atsitiktinei veiklai; kadangi, atsižvelgiant į teisinį statusą, gali būti didelių skirtumų, susijusių su apmokestinimo tvarka, leidimų išdavimo procedūromis, kvalifikacijų reikalavimais, saugos įranga ir t. t.; |
| --- | --- |

O.

kadangi nėra bendros su žuvininkyste susijusio turizmo apibrėžties ir jam skirto teisinio pagrindo; kadangi, pavyzdžiui, Italijoje tokio pobūdžio turizmas laikomas profesine veikla, o Prancūzijoje jis priskiriamas atsitiktinei veiklai; kadangi, atsižvelgiant į teisinį statusą, gali būti didelių skirtumų, susijusių su apmokestinimo tvarka, leidimų išdavimo procedūromis, kvalifikacijų reikalavimais, saugos įranga ir t. t.;

| P. | kadangi ES Vandens pagrindų direktyva ir Jūrų strategijos pagrindų direktyva valstybės narės įpareigojamos užtikrinti gerą pakrančių ir jūrų vandenų būklę, taip pat kadangi Buveinių direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų ir išlaikytų jūrų ir pakrančių buveines steigdamos ir valdydamos „Natura 2000“ teritorijas; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES Vandens pagrindų direktyva ir Jūrų strategijos pagrindų direktyva valstybės narės įpareigojamos užtikrinti gerą pakrančių ir jūrų vandenų būklę, taip pat kadangi Buveinių direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų ir išlaikytų jūrų ir pakrančių buveines steigdamos ir valdydamos „Natura 2000“ teritorijas;

| Q. | kadangi daugelyje saugomų jūrų teritorijų ir „Natura 2000“ jūrų ir pakrančių teritorijų turizmo sektorius ypač svarbus ir kadangi esama daug teigiamų dalyvaujamojo valdymo ir saugomų jūrų teritorijų valdymo subjektų bei smulkiųjų žvejų partnerystės pavyzdžių populiarinant žvejybos turizmą ir kitas tradicinės žvejybos turistinės ir kultūrinės vertės didinimo formas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi daugelyje saugomų jūrų teritorijų ir „Natura 2000“ jūrų ir pakrančių teritorijų turizmo sektorius ypač svarbus ir kadangi esama daug teigiamų dalyvaujamojo valdymo ir saugomų jūrų teritorijų valdymo subjektų bei smulkiųjų žvejų partnerystės pavyzdžių populiarinant žvejybos turizmą ir kitas tradicinės žvejybos turistinės ir kultūrinės vertės didinimo formas;

| R. | kadangi nėra pakankamai nuoseklių duomenų apie su žuvininkyste susijusį turizmą Europoje ir už jos ribų ir nėra galimybių juos palyginti; |
| --- | --- |

R.

kadangi nėra pakankamai nuoseklių duomenų apie su žuvininkyste susijusį turizmą Europoje ir už jos ribų ir nėra galimybių juos palyginti;

| S. | kadangi įgyvendindama 2012 m. jūrų sektoriaus augimo strategiją, ES nustatė, kad pakrančių ir jūrų turizmas yra labai svarbus sektorius tvarios ir solidarumu grindžiamos ekonomikos plėtrai; |
| --- | --- |

S.

kadangi įgyvendindama 2012 m. jūrų sektoriaus augimo strategiją, ES nustatė, kad pakrančių ir jūrų turizmas yra labai svarbus sektorius tvarios ir solidarumu grindžiamos ekonomikos plėtrai;

| T. | kadangi 2010 m. Komisija, rengdama komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“, pareiškė, kad būtina plėtoti tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategiją; |
| --- | --- |

T.

kadangi 2010 m. Komisija, rengdama komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“, pareiškė, kad būtina plėtoti tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategiją;

| U. | kadangi 2012 m. Komisija pradėjo viešas konsultacijas, kuriose aptariami su Europos pakrančių ir jūrų turizmu susiję iššūkiai ir galimybės, o po jų, 2014 m. vasario 20 d., paskelbė komunikatą „ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija“; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2012 m. Komisija pradėjo viešas konsultacijas, kuriose aptariami su Europos pakrančių ir jūrų turizmu susiję iššūkiai ir galimybės, o po jų, 2014 m. vasario 20 d., paskelbė komunikatą „ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija“;

| V. | kadangi su turizmu susijusią žvejybos veiklą vykdo versline žvejyba užsiimantys žvejai, kurie kai kuriais atvejais plukdo turistus žvejybos laivais, siekdami diferencijuoti savo veiklą, populiarinti savo profesiją, sustiprinti jos statusą ir didinti socialinio ir kultūros paveldo vertę, taip pat gerinti tausų vandens ekosistemų naudojimą; kadangi akivaizdu, kad minėtos veiklos paskirtis yra turizmas ir rekreacija, tačiau nėra aiškios norminės jos apibrėžties; |
| --- | --- |

V.

kadangi su turizmu susijusią žvejybos veiklą vykdo versline žvejyba užsiimantys žvejai, kurie kai kuriais atvejais plukdo turistus žvejybos laivais, siekdami diferencijuoti savo veiklą, populiarinti savo profesiją, sustiprinti jos statusą ir didinti socialinio ir kultūros paveldo vertę, taip pat gerinti tausų vandens ekosistemų naudojimą; kadangi akivaizdu, kad minėtos veiklos paskirtis yra turizmas ir rekreacija, tačiau nėra aiškios norminės jos apibrėžties;

| W. | kadangi sąvoka „žvejybos turizmas“ (it. pescaturismo)) apibūdina su žvejyba susijusią turizmo ir laisvalaikio veiklą, kurią vykdo versline žvejyba užsiimantys žvejai, plukdantys tam tikrą turistų skaičių savo laivais, kad galėtų jiems parodyti žvejybos pasaulį; |
| --- | --- |

W.

kadangi sąvoka „žvejybos turizmas“ (it. pescaturismo)) apibūdina su žvejyba susijusią turizmo ir laisvalaikio veiklą, kurią vykdo versline žvejyba užsiimantys žvejai, plukdantys tam tikrą turistų skaičių savo laivais, kad galėtų jiems parodyti žvejybos pasaulį;

| X. | kadangi su žvejų teikiamos turizmo paslaugos pakrantėje (it. ittiturismo) apima su gastronomija ir svetingumu susijusias iniciatyvas, kurias rengia versline žvejyba užsiimantys žvejai; kadangi vienas pagrindinių skirtumų tarp su žuvininkyste susijusio turizmo ir žvejybos turizmo yra tas, kad su žuvininkyste susijusio turizmo veikla negali būti vykdoma žvejybos laivuose; |
| --- | --- |

X.

kadangi su žvejų teikiamos turizmo paslaugos pakrantėje (it. ittiturismo) apima su gastronomija ir svetingumu susijusias iniciatyvas, kurias rengia versline žvejyba užsiimantys žvejai; kadangi vienas pagrindinių skirtumų tarp su žuvininkyste susijusio turizmo ir žvejybos turizmo yra tas, kad su žuvininkyste susijusio turizmo veikla negali būti vykdoma žvejybos laivuose;

| Y. | kadangi mėgėjų žvejyba yra veikla, vykdoma išimtinai rekreacijos ir (arba) sporto tikslais, kurioje naudojami gyvieji vandens ištekliai ir draudžiamas bet koks sužvejoto laimikio pardavimas; kadangi nors vykdant mėgėjų žvejybą nesiekiama gauti pelno, ji priskiriama prie šešėlinę ekonomiką skatinančių turizmo veiklos rūšių ir ją turėtų valdyti versline žvejyba užsiimantys žvejai teikdami paslaugas ir leisdami naudotis įranga bei infrastruktūromis žvejams mėgėjams; tačiau kadangi nekontroliuojama ir intensyvi mėgėjų žvejyba kai kuriuose rajonuose gali turėti neigiamą įtaką žuvininkystės ištekliams; |
| --- | --- |

Y.

kadangi mėgėjų žvejyba yra veikla, vykdoma išimtinai rekreacijos ir (arba) sporto tikslais, kurioje naudojami gyvieji vandens ištekliai ir draudžiamas bet koks sužvejoto laimikio pardavimas; kadangi nors vykdant mėgėjų žvejybą nesiekiama gauti pelno, ji priskiriama prie šešėlinę ekonomiką skatinančių turizmo veiklos rūšių ir ją turėtų valdyti versline žvejyba užsiimantys žvejai teikdami paslaugas ir leisdami naudotis įranga bei infrastruktūromis žvejams mėgėjams; tačiau kadangi nekontroliuojama ir intensyvi mėgėjų žvejyba kai kuriuose rajonuose gali turėti neigiamą įtaką žuvininkystės ištekliams;

| Z. | kadangi nėra patikimų socialinių bei ekonominių ir su aplinka susijusių duomenų, kokį poveikį mėgėjų žvejyba turi atsargoms, ypač rajonuose, kuriuose ši veikla intensyvi, taip pat aiškiai nereglamentuojamas ir nuodugniai nekontroliuojamas žvejybos laimikis ir juo labiau neteisėtas su šia veikla susijusio žvejybos laimikio tiekimas rinkai naudojantis neoficialiomis struktūromis, paprastai susijusiomis su maitinimo įmonėmis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi nėra patikimų socialinių bei ekonominių ir su aplinka susijusių duomenų, kokį poveikį mėgėjų žvejyba turi atsargoms, ypač rajonuose, kuriuose ši veikla intensyvi, taip pat aiškiai nereglamentuojamas ir nuodugniai nekontroliuojamas žvejybos laimikis ir juo labiau neteisėtas su šia veikla susijusio žvejybos laimikio tiekimas rinkai naudojantis neoficialiomis struktūromis, paprastai susijusiomis su maitinimo įmonėmis;

Su turizmu susijusios žvejybos veikla ES šalyse

| AA. | kadangi, remiantis 2015 m. pakrantės veiksmų grupės (PVG) (6)„Il mare delle Alpi“ atlikto tyrimo apie šios vietovės gyventojų įpročius ir nuomones duomenimis, paaiškėjo, kad trečdalis apklaustųjų vartoja žuvį keletą kartų per savaitę ir valgo tik keturių rūšių žuvis, iš kurių dvi yra gėlavandenės žuvys, o kitos dvi – jūros žuvys (silkės, lašišos, menkės ir upėtakiai); kadangi su turizmu susijusi žvejybos veikla skatina geresnį informuotumą apie rūšių įvairovę ir maisto ruošimo tradicijas, apie kurias plačioji vartotojų visuomenė dažnai nežino; kadangi poveikis žvejybos pastangų įvairinimui yra akivaizdus; |
| --- | --- |

AA.

kadangi, remiantis 2015 m. pakrantės veiksmų grupės (PVG) (6)„Il mare delle Alpi“ atlikto tyrimo apie šios vietovės gyventojų įpročius ir nuomones duomenimis, paaiškėjo, kad trečdalis apklaustųjų vartoja žuvį keletą kartų per savaitę ir valgo tik keturių rūšių žuvis, iš kurių dvi yra gėlavandenės žuvys, o kitos dvi – jūros žuvys (silkės, lašišos, menkės ir upėtakiai); kadangi su turizmu susijusi žvejybos veikla skatina geresnį informuotumą apie rūšių įvairovę ir maisto ruošimo tradicijas, apie kurias plačioji vartotojų visuomenė dažnai nežino; kadangi poveikis žvejybos pastangų įvairinimui yra akivaizdus;

| AB. | kadangi Italijoje nuolat daugėja prašymų išduoti leidimus vykdyti su žvejyba susijusią turizmo veiklą; kadangi, remiantis neseniai atlikto tyrimo duomenimis, Italijos regionai, kuriuose išduodama daugiausiai leidimų yra Ligūrija (290), Emilija-Romanija (229), Sardinija (218), Kalabrija (203), Kampanija (200) ir Sicilija (136); kadangi 2002–2012 m. iš viso registruotų leidimų skaičius siekia 1 600; kadangi 2003 m. regionai, kuriuose išduota daugiausiai leidimų buvo Kampanija (63), Ligūrija (62), Sicilija (60) ir Sardinija (59); nuo jų nedaug atsiliko Apulija (46), Kalabrija (39) ir Toskana (37) (7); |
| --- | --- |

AB.

kadangi Italijoje nuolat daugėja prašymų išduoti leidimus vykdyti su žvejyba susijusią turizmo veiklą; kadangi, remiantis neseniai atlikto tyrimo duomenimis, Italijos regionai, kuriuose išduodama daugiausiai leidimų yra Ligūrija (290), Emilija-Romanija (229), Sardinija (218), Kalabrija (203), Kampanija (200) ir Sicilija (136); kadangi 2002–2012 m. iš viso registruotų leidimų skaičius siekia 1 600; kadangi 2003 m. regionai, kuriuose išduota daugiausiai leidimų buvo Kampanija (63), Ligūrija (62), Sicilija (60) ir Sardinija (59); nuo jų nedaug atsiliko Apulija (46), Kalabrija (39) ir Toskana (37) (7);

| AC. | kadangi trečdalis laivų, kuriems leidžiama vykdyti su žvejyba susijusią turizmo veiklą, gali plukdyti ne daugiau kaip keturis keleivius, 29 proc. jų gali plukdyti nuo 5 iki 8 keleivių, o likę 37 proc. gali plukdyti nuo 9 iki 12 turistų (8); |
| --- | --- |

AC.

kadangi trečdalis laivų, kuriems leidžiama vykdyti su žvejyba susijusią turizmo veiklą, gali plukdyti ne daugiau kaip keturis keleivius, 29 proc. jų gali plukdyti nuo 5 iki 8 keleivių, o likę 37 proc. gali plukdyti nuo 9 iki 12 turistų (8);

| AD. | kadangi beveik visos turistinės išvykos rengiamos liepos ir rugpjūčio mėnesiais, todėl su žvejybos sektoriumi susijęs turizmas yra labai sezoninis ir svarbu skatinti įvairinimą; |
| --- | --- |

AD.

kadangi beveik visos turistinės išvykos rengiamos liepos ir rugpjūčio mėnesiais, todėl su žvejybos sektoriumi susijęs turizmas yra labai sezoninis ir svarbu skatinti įvairinimą;

| AE. | kadangi, taip pat kaip ir amžiaus grupių atveju, šioje srityje dirbančių asmenų išsilavinimo lygis yra aukštesnis, palyginti su vien profesionalia žvejyba užsiimančių žvejų; kadangi daugiau nei 30 proc. laivo kapitonų turi diplomą ar yra įgiję profesinę kvalifikaciją ir turi bent elementarias anglų (64 proc.), prancūzų (34 proc.), ispanų (16 proc.) ar vokiečių (7 proc.) (9) kalbų žinias; |
| --- | --- |

AE.

kadangi, taip pat kaip ir amžiaus grupių atveju, šioje srityje dirbančių asmenų išsilavinimo lygis yra aukštesnis, palyginti su vien profesionalia žvejyba užsiimančių žvejų; kadangi daugiau nei 30 proc. laivo kapitonų turi diplomą ar yra įgiję profesinę kvalifikaciją ir turi bent elementarias anglų (64 proc.), prancūzų (34 proc.), ispanų (16 proc.) ar vokiečių (7 proc.) (9) kalbų žinias;

| AF. | kadangi Italijoje buvo atlikta apklausa, kurioje dalyvavo žvejybos turizmo veiklos vykdytojai ir iš kurios paaiškėjo, kad žvejybos turizmas gali prisidėti prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius ir jūrų ekosistemas, visų pirma todėl, kad sugaunama mažiau žuvų, ir gali būti naudingas taip pat ir socialiniu aspektu, kalbant apie žvejų ir jų šeimų fizinę ir dvasinę gerovę, nes sumažėja darbo valandų skaičius jūroje (10); |
| --- | --- |

AF.

kadangi Italijoje buvo atlikta apklausa, kurioje dalyvavo žvejybos turizmo veiklos vykdytojai ir iš kurios paaiškėjo, kad žvejybos turizmas gali prisidėti prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius ir jūrų ekosistemas, visų pirma todėl, kad sugaunama mažiau žuvų, ir gali būti naudingas taip pat ir socialiniu aspektu, kalbant apie žvejų ir jų šeimų fizinę ir dvasinę gerovę, nes sumažėja darbo valandų skaičius jūroje (10);

| AG. | kadangi vis daugiau moterų užsiima ne tik antraeile su žvejyba susijusia veikla, bet ir plėtoja savo veiklą su žvejyba susijusio turizmo srityje; |
| --- | --- |

AG.

kadangi vis daugiau moterų užsiima ne tik antraeile su žvejyba susijusia veikla, bet ir plėtoja savo veiklą su žvejyba susijusio turizmo srityje;

| AH. | kadangi jaunimas taip pat gali būti laikomas viena iš tikslinių grupių siekiant plėtoti žvejybos turizmo vietoves; |
| --- | --- |

AH.

kadangi jaunimas taip pat gali būti laikomas viena iš tikslinių grupių siekiant plėtoti žvejybos turizmo vietoves;

| AI. | kadangi tradicinė žvejyba yra pirminio sektoriaus veikla, apie kurią iki šiol mažiausiai žinoma ir kuri švietimo sistemos pagrindiniu ir viduriniu lygmenimis pasirenkama mažiausiai kaip studijų dalykas ir mokymo priemonė; |
| --- | --- |

AI.

kadangi tradicinė žvejyba yra pirminio sektoriaus veikla, apie kurią iki šiol mažiausiai žinoma ir kuri švietimo sistemos pagrindiniu ir viduriniu lygmenimis pasirenkama mažiausiai kaip studijų dalykas ir mokymo priemonė;

| AJ. | kadangi yra daug galimybių tradicinės žvejybos veiklą įtraukti į švietimo sistemą, naudojant tokius modelius kaip ūkiai-mokyklos; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi yra daug galimybių tradicinės žvejybos veiklą įtraukti į švietimo sistemą, naudojant tokius modelius kaip ūkiai-mokyklos;

| AK. | kadangi plėtojant su turizmu susijusią žvejybos veiklą labai svarbios partnerystės – žuvininkystės vietos veiklos grupės (angl. FLAG), kuriose žvejybos sektoriaus dalyviai ir kiti vietos viešieji ir privatūs subjektai kartu rengia ir įgyvendina strategiją „iš apačios į viršų“, pritaikytą atitinkamos vietovės ekonominiams, socialiniams ir aplinkosaugos poreikiams; kadangi, nors FLAG grupės Europoje veikia labai skirtingoje aplinkoje ir taiko labai skirtingas strategijas, didžioji dauguma jų nustatė, kad turizmas yra pagrindinis vystymosi elementas; |
| --- | --- |

AK.

kadangi plėtojant su turizmu susijusią žvejybos veiklą labai svarbios partnerystės – žuvininkystės vietos veiklos grupės (angl. FLAG), kuriose žvejybos sektoriaus dalyviai ir kiti vietos viešieji ir privatūs subjektai kartu rengia ir įgyvendina strategiją „iš apačios į viršų“, pritaikytą atitinkamos vietovės ekonominiams, socialiniams ir aplinkosaugos poreikiams; kadangi, nors FLAG grupės Europoje veikia labai skirtingoje aplinkoje ir taiko labai skirtingas strategijas, didžioji dauguma jų nustatė, kad turizmas yra pagrindinis vystymosi elementas;

| AL. | kadangi Europos Komisija įsteigė Europos žuvininkystės rajonų tinklo (FARNET) pagalbos skyrių, padedantį įgyvendinti Europos žuvininkystės fondo 4 prioritetinę kryptį; kadangi FARNET pagalbos skyrius yra tinklų platforma, skirta žvejybos rajonams, kuri remia FLAG grupes plėtojant vietos strategijas, iniciatyvas ir projektus; |
| --- | --- |

AL.

kadangi Europos Komisija įsteigė Europos žuvininkystės rajonų tinklo (FARNET) pagalbos skyrių, padedantį įgyvendinti Europos žuvininkystės fondo 4 prioritetinę kryptį; kadangi FARNET pagalbos skyrius yra tinklų platforma, skirta žvejybos rajonams, kuri remia FLAG grupes plėtojant vietos strategijas, iniciatyvas ir projektus;

| AM. | kadangi vietos subjektai, padedami FLAG grupių, suprato, kad turizmo paslaugų pasiūla žvejybos rajone gali būti plėtojama ir apimti visą veiklos paketą, todėl taip pat gali išlikti patraukli net ir labai konkurencingame turizmo sektoriuje; kadangi taip turizmas gali tapti svarbiu papildomų pajamų šaltiniu žvejybos veikla užsiimančioms bendruomenėms ir ilgainiui prisidėti prie bendro pakrančių ir salų vietovių vystymosi; |
| --- | --- |

AM.

kadangi vietos subjektai, padedami FLAG grupių, suprato, kad turizmo paslaugų pasiūla žvejybos rajone gali būti plėtojama ir apimti visą veiklos paketą, todėl taip pat gali išlikti patraukli net ir labai konkurencingame turizmo sektoriuje; kadangi taip turizmas gali tapti svarbiu papildomų pajamų šaltiniu žvejybos veikla užsiimančioms bendruomenėms ir ilgainiui prisidėti prie bendro pakrančių ir salų vietovių vystymosi;

| AN. | kadangi sėkmingi pavyzdžiai byloja apie vertingą FLAG grupių bendradarbiavimą smulkios žvejybos srityje Graikijoje, Italijoje ir Ispanijoje; kadangi FARNET tinklas taip pat atkreipė dėmesį į gerą praktiką Prancūzijoje, Belgijoje, Ispanijoje, Kroatijoje ir Italijoje (11); |
| --- | --- |

AN.

kadangi sėkmingi pavyzdžiai byloja apie vertingą FLAG grupių bendradarbiavimą smulkios žvejybos srityje Graikijoje, Italijoje ir Ispanijoje; kadangi FARNET tinklas taip pat atkreipė dėmesį į gerą praktiką Prancūzijoje, Belgijoje, Ispanijoje, Kroatijoje ir Italijoje (11);

| AO. | kadangi Suomijoje priimtas su žvejyba susijusios turizmo veiklos poveikio vertinimo modelis, atsižvelgiant į kelionių trukmę ir paskirties vietoves, taip pat į lankytojų skaičių; kadangi atlikus vertinimus buvo nustatytos problemos, susijusios su „žvejybos turisto“ apibrėžtimi, taip pat su faktiniu kelionių skaičiavimu (12); |
| --- | --- |

AO.

kadangi Suomijoje priimtas su žvejyba susijusios turizmo veiklos poveikio vertinimo modelis, atsižvelgiant į kelionių trukmę ir paskirties vietoves, taip pat į lankytojų skaičių; kadangi atlikus vertinimus buvo nustatytos problemos, susijusios su „žvejybos turisto“ apibrėžtimi, taip pat su faktiniu kelionių skaičiavimu (12);

| AP. | kadangi įvairiuose valstybių narių pakrantės kaimuose švenčiamos tam tikros šventės ir svarbu pradėti taikyti kitas skatinamąsias priemones, dėl kurių šie kaimai būtų patrauklesni turistams, pavyzdžiui, šventes derinti su kita kokybiška pirminio sektoriaus pasiūla, skleisti žinias apie smulkiąją žvejybą, žvejų gyvenimą, ryšį su regiono tradicinėmis kultūromis, enologija ir gastronomija arba žinias apie aukščiausios kokybės konservavimo ir perdirbimo pramonės produkciją, atspindint įvairovę Sąjungoje; |
| --- | --- |

AP.

kadangi įvairiuose valstybių narių pakrantės kaimuose švenčiamos tam tikros šventės ir svarbu pradėti taikyti kitas skatinamąsias priemones, dėl kurių šie kaimai būtų patrauklesni turistams, pavyzdžiui, šventes derinti su kita kokybiška pirminio sektoriaus pasiūla, skleisti žinias apie smulkiąją žvejybą, žvejų gyvenimą, ryšį su regiono tradicinėmis kultūromis, enologija ir gastronomija arba žinias apie aukščiausios kokybės konservavimo ir perdirbimo pramonės produkciją, atspindint įvairovę Sąjungoje;

| AQ. | kadangi Ispanijoje įsteigtos specializuotosios agentūros, kaip antai „Turismo marinero – Costa del Sol“, siekiant populiarinti tradicinę žvejybos pramonę ir padėti vietos gyventojams plėtoti ir reklamuoti turizmo veiklą, susijusią su šiuo sektoriumi; kadangi ši agentūra rengia maisto gaminimo kursus vietos žvejų naudojamuose laivuose, taip pat organizuoja žuvų rūšių stebėjimo ir mėgėjų žvejybos išvykas; taip pat rengiamos ekskursijos į „Bioparc“ – specialiai vaikams sukurtą parką muziejų, kuriame jie gali susipažinti su jūrų biologijos sąvoka, tradicine žvejyba (tradiciniais žvejybos įrankiais ir būdais) ir vietos kultūra; pažymi, kad pakrančių ir kaimo bendruomenėms, ypač periferiniuose regionuose, būtų naudinga dalytis tokių iniciatyvų pavyzdžiais ir valstybių narių praktine patirtimi šioje srityje (13); |
| --- | --- |

AQ.

kadangi Ispanijoje įsteigtos specializuotosios agentūros, kaip antai „Turismo marinero – Costa del Sol“, siekiant populiarinti tradicinę žvejybos pramonę ir padėti vietos gyventojams plėtoti ir reklamuoti turizmo veiklą, susijusią su šiuo sektoriumi; kadangi ši agentūra rengia maisto gaminimo kursus vietos žvejų naudojamuose laivuose, taip pat organizuoja žuvų rūšių stebėjimo ir mėgėjų žvejybos išvykas; taip pat rengiamos ekskursijos į „Bioparc“ – specialiai vaikams sukurtą parką muziejų, kuriame jie gali susipažinti su jūrų biologijos sąvoka, tradicine žvejyba (tradiciniais žvejybos įrankiais ir būdais) ir vietos kultūra; pažymi, kad pakrančių ir kaimo bendruomenėms, ypač periferiniuose regionuose, būtų naudinga dalytis tokių iniciatyvų pavyzdžiais ir valstybių narių praktine patirtimi šioje srityje (13);

| AR. | kadangi dėl to Komisija, Parlamentas ir valstybės narės negali be jokios atrankos uždrausti tradicinių šeimos žvejybos verslo technikų; pirma turi būti atliktas tinkamas poveikio vertinimas, kad nebūtų užkirstas kelias vystytis naujoms tvarioms nedidelio masto ir autentiško žvejybos turizmo formoms naudojant tradicinius įrankius; |
| --- | --- |

AR.

kadangi dėl to Komisija, Parlamentas ir valstybės narės negali be jokios atrankos uždrausti tradicinių šeimos žvejybos verslo technikų; pirma turi būti atliktas tinkamas poveikio vertinimas, kad nebūtų užkirstas kelias vystytis naujoms tvarioms nedidelio masto ir autentiško žvejybos turizmo formoms naudojant tradicinius įrankius;

| AS. | kadangi vasarą Kroatijos pakrantės ir salų turizmo vietovėse rengiamos vadinamosios žvejybos šventės, per kurias daugiausia dėmesio skiriama tradicinei žvejybai, kultūros ir istorijos paveldui, gastronomijai ir tradiciniam gyvenimo būdui; |
| --- | --- |

AS.

kadangi vasarą Kroatijos pakrantės ir salų turizmo vietovėse rengiamos vadinamosios žvejybos šventės, per kurias daugiausia dėmesio skiriama tradicinei žvejybai, kultūros ir istorijos paveldui, gastronomijai ir tradiciniam gyvenimo būdui;

| 1. | mano, kad labai svarbu pertvarkyti ir pritaikyti žvejybos laivus, kad jie galėtų vykdyti turizmo veiklą, – laivai turi būti atnaujinti, siekiant užtikrinti turistų saugumą, garantuoti, kad nebūtų kliūčių vykdyti žvejybos veiklą, kartu pasirūpinant reikiamais patogumais, kad ši veikla teiktų malonumą, nedidinant žvejybos pajėgumų; pažymi, kad dėl pertvarkymo priemonių, visų pirma vykdomų ne per turizmo sezoną, negali būti apribojama verslinė žvejyba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į dar neišnaudotas su žvejyba susijusio turizmo galimybes, nes šis turizmas gali suteikti daug naudos pakrančių vietovių bendruomenėms ir paįvairinti vietos pajamų šaltinius; todėl mano, kad žvejybos turizmas ir su žuvininkyste susijęs turizmas gali būti papildoma veikla šalia komercinės žvejybos ir generuoti papildomas žvejyba besiverčiančių bendruomenių pajamas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad Komisijos iniciatyvos strateginis tikslas turėtų būti skatinti žvejybos turizmo, žvejų teikiamų turizmo paslaugų pakrantėje, taip pat su sportine žūkle susijusios turizmo veiklos tobulinimą ir visapusišką plėtojimą visoje Europos Sąjungoje, kuriant bendrą tinklą ir sistemą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją įtraukiant Europos kelionių komisiją ir naudojantis savo portalu visiteurope.com populiarinti tvarios mėgėjų žvejybos turizmo vietas Europoje ir, įgyvendinant tikslinę informacinę kampaniją, informuoti žvejybos įmones apie šių naujų tvarių verslo modelių potencialą bei jų teikiamas augimo galimybes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją skatinti žvejybos turizmo sektoriaus kūrimąsi ir vystymąsi, siekiant taikyti diferencijuotą verslo strategiją, kuri atitiktų šio segmento potencialą ir veiksmingiausiai patenkintų jo poreikius, siekiant sukurti naujos formos turizmą, pasižymintį kokybe, lankstumu, inovacijomis, žvejybos rajonų istorijos ir kultūros paveldo išsaugojimu, taip pat, be kita ko, aplinkos ir sveikatos apsauga; be to, ragina Komisiją skatinti ir remti investicijas į žuvininkystės sektorių, susijusias su turizmu, kad būtų sukurti diferencijuoti turizmo pajėgumai remiant su mažos apimties žvejybos produktais susijusią gastronomiją, skatinant žūklės turizmo praktiką, povandeninį ir nardymo turizmą ir kt., ir taip pasinaudoti tvariu žvejybos paveldu ir konkretaus žvejybos regiono atpažįstamumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją aktyviai skatinti ir remti investicijas, skirtas žvejybos įvairinimui vykdant kultūrinę ir meninę veiklą, kuri yra tradicinio paveldo dalis (amatininkų dirbiniai, muzika, šokiai ir kt.), siekiant sudaryti palankias sąlygas žvejybos turizmo kūrimui ir plėtrai, taip pat remti investicijas, skirtas tradicijų, istorijos ir bendro žvejybos paveldo (įrankių, būdų, istorinių dokumentų ir kt.) puoselėjimui, steigiant muziejus ir rengiant parodas, glaudžiai susijusias su pakrančių žvejyba; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę leisti įvairiai naudoti laivus, skirtus žvejybos veiklai, kad, neprarasdami šios paskirties, jie galėtų būti naudojami ir kitokio pobūdžio veiklai, susijusiai su pramogų ir turizmo sektoriumi, tokiai kaip informacinės laivybos dienos, su perdirbimu, švietimu ar gastronomija susijusi veikla ir pan., remiantis sistema, kuri žemės ūkio sektoriuje taikoma ūkiams-mokykloms ar kaimo turizmui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | todėl mano, kad būtina sukurti Europos su turizmu susijusios žvejybos veiklos tinklą ir Europos turizmo paslaugų, susijusių su sportine žūkle ir (arba) mėgėjų žvejyba, tinklą, remiantis sėkmingu FARNET, kuris teikia didelę pagalbą FLAG grupėms, pavyzdžiu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad būtina nedelsiant tinkamai nustatyti paramos politikos kryptis ir tinkamai įvertinti jos rezultatus, taip pat susisteminti, suvienodinti ir tobulinti statistikos apie tai, kaip ši įvairinimo veikla prisideda prie Europos žvejybos rajonų pajamų, rinkimą; taip pat pabrėžia, kad svarbu kontroliuoti tikrą mėgėjų žvejybos, kaip ekonominės veiklos, poveikį, jos poveikį atsargoms ir galimą konkurenciją su profesionalios žvejybos pramonės atstovais, taikant neoficialius pardavimo mechanizmus; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad žvejybos pramonė dalyvautų rengiant tokias stebėjimo priemones; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares saugomose jūrų teritorijose ir „Natura 2000“ teritorijose skatinti ir remti partnerystę su žvejybos turizmo sektoriumi, kurią plėtotų saugomų teritorijų valdymo subjektai, kad būtų galima suderinti gamtos išteklių apsaugą ir kultūros puoselėjimą bei jos vertės didinimą, atsakingai jais naudojantis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad labai svarbu Sąjungos lygmeniu suderinti su turizmu susijusios žvejybos veiklos apibrėžtį, ypatingą dėmesį skiriant žvejybos turizmui, žvejų teikiamoms turizmo paslaugoms pakrantėje, su akvakultūra susijusiam turizmui, taip pat su sportine žūkle ir (arba) mėgėjų žvejyba susijusiam turizmui; šia apibrėžtimi turėtų būti atsižvelgta į didelę galimą šios veiklos formų įvairovę, užtikrinamos konsultacijos su visais suinteresuotaisiais subjektais ir garantuojama, kad su žuvininkyste susijęs turizmas būtų laikomas papildoma veikla, kuria žvejams sudaromos sąlygos papildyti savo pagrindinę žvejybos veiklą nepaliekant žvejybos sektoriaus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skirti įvairų su žuvininkyste susijusį turizmą, kuris apima žvejybos turizmą (tradicinės žvejybos turizmą (it. pescatourismo) ir pažintinės žvejybos turizmą (it. ittitourismo)), jūros ir pajūrio vandens pramogas, mėgėjų žvejybą (įskaitant žūklės turizmą), vidaus vandenų žvejybą, ir veiklą, kurios pagrindas yra paveldas ir kultūra ir kuri skirta sąveikai su rinkodaros iniciatyvomis kurti, siekiant užtikrinti aukštos kokybės pirminius produktus, kartu paisant su gamtos paveldu ir būtinybe užtikrinti gyvūnų apsaugą ir biologinę įvairovę susijusių reikalavimų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atsižvelgdamas į itin didelius turizmo srityje veikiančių ES žvejybos subjektų skirtumus, ragina Komisiją nustatyti bendras laivybos saugumo taisykles, higienos ir sanitarinius reikalavimus, taikomus laivams, kuriuose vykdoma žvejybos turizmo veikla, taip pat galimas mokesčių lengvatas, minėtomis priemonėmis užtikrinant pakankamą lankstumą, nes žvejybos pobūdis, žvejybos laivai ir sąlygos regionuose labai skiriasi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rekomenduoja variklinių laivų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo arba efektyvaus energijos vartojimo principą taikyti imantis laivų pritaikymo veiksmų, kurių reikės siekiant pritaikyti juos šiai veiklai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad reikėtų užtikrinti tinkamas turistų pervežimui ir apgyvendinimui skirtas infrastruktūras, taip pat viešųjų erdvių, reikalingų norint užtikrinti ilgalaikę turizmo veiklos sėkmę, atitinkamą priežiūrą ir apsaugą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares laikytis savo įsipareigojimų, prisiimtų pagal ES Vandens pagrindų direktyvą ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, kad būtų užtikrinta gera pakrančių ir jūrų vandenų būklė, visų pirma gerinant efektyvų išteklių naudojimą, taip pat tikslingą taršos ir atliekų prevenciją bei šios problemos sprendimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares sumažinti administracinę naštą supaprastinant leidimų išdavimo bei kitas biurokratines procedūras |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad ši veikla turi būti suderinama su biologinės įvairovės apsauga, tinklu „Natura 2000“, saugomomis jūrų teritorijomis (ES biologinės įvairovės strategija, Paukščių direktyva ir Buveinių direktyva), todėl reikia palaikyti geresnį dialogą ir sąveiką su kitomis susijusiomis valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad būtina užtikrinti mokymo kursus žvejams ir žuvų augintojams, jų šeimoms ir visiems susijusiems vietos gyventojams, siekiant užtikrinti, kad jie turėtų kalbų įgūdžių ir žinių, reikalingų priimant turistus, garantuojant jų saugumą ir skatinant juos susipažinti su informacija apie jūrų biologiją, vietines žuvų rūšis, aplinką ir kultūros tradicijas; ragina Komisiją ir Tarybą pripažinti moterų vaidmenį, kurį jos atlieka žvejybos turizmo sektoriuje, taip pat nuo žuvininkystės priklausomų vietovių tvaraus vystymosi srityje, kad būtų užtikrintas jų dalyvavimas veikloje vienodomis sąlygomis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares, taip pat regionines ir vietos valdžios institucijas plačiai skleisti informaciją apie Komisijos Europos darbo mobilumo portalą EURES, kuriame darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams teikiama informacija apie darbo galimybes, įgūdžių ir mokymo poreikius mėlynųjų darbo vietų sektoriuje, ir populiarinti atvirus interneto kursus įgūdžiams, susijusiems su turizmo valdymu ir naujovišku tradicinės žvejybos turizmu, atnaujinti arba persiorientuoti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją į Europos smulkiojo verslo portalą įtraukti specialų skirsnį, kurio tikslas būtų padėtų verslininkams / žvejams gauti finansavimą su žuvininkyste susijusio turizmo veiklai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prioritetu laiko profesinių gebėjimų stiprinimą žvejybos rajonuose tokiose srityse, kaip skaitmeninė rinkodara, komunikacijos socialiniuose tinkluose valdymas ir palaikymas, socialinis bei kultūrinis valdymas ir kalbų mokėjimas, siekiant skatinti tiek kurti su žuvininkyste susijusio turizmo paslaugų pasiūlą, tiek skleisti informaciją apie ją; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad svarbu užtikrinti individualizuotą įvairių turizmo paslaugų pasiūlą remiantis strategija, kuria būtų atsižvelgiama į vietos ypatumus, atitinkamą specializaciją ir turimus išteklius; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tvaraus ir ekologinio turizmo modelius, taip pat įgyvendinant novatoriškas rinkodaros strategijas, kuriose ypatingas dėmesys būtų skiriamas tradicinėms ir su darniu vystymusi susijusioms savybėms ir kurios būtų nuolat stebimos, siekiant užtikrinti paklausos ir pasiūlos pusiausvyrą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina rengti integruotus pasiūlymus, kuriuose vartotojams būtų siūloma susipažinti su išsamia patirtimi, pagrįsta darniai ir pagal sinergijos principą suderintomis visomis rajono traukos vietomis, ir kurti partnerystes, kad būtų pritraukta vartotojų naudojantis dinamiška turizmo veikla, kuri jau vykdoma šalia tradicinių žvejybos rajonų esančiose vietose, pavyzdžiui, verslo kelionių ir (arba) profesinio turizmo veikla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją remti ir propaguoti žuvininkystės ir žuvininkystės srities darbuotojų dalyvavimą projektuose, susijusiuose su kultūriniu ir istoriniu turizmu, pavyzdžiui, siekiant iš naujo atrasti jūrininkystę, tradicinės žvejybos vietas ir profesijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kaip svarbu, kad turizmo veiklos vykdytojai ir žvejai bendradarbiautų siekdami kuo geriau išnaudoti su žuvininkyste susijusio turizmo galimybes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kokia svarbi turizmo veikla, susijusi su laukinės gamtos ir ypač banginių stebėjimu, užtikrinant, kad nebūtų pažeidžiama jų natūrali buveinė ir būtų paisoma jų biologinių poreikių; tai galėtų būti labai naudinga švietimo, aplinkos, mokslinių tyrimų ir socialiniu bei ekonominiu požiūriu, taip pat tai galėtų padėti geriau pažinti ir vertinti šias išskirtines rūšis ir vertingą jų gyvenamąją aplinką; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares ir regionines valdžios institucijas kurti naujoviškas ir tvarias infrastruktūras, įskaitant interneto ryšį ir informacines technologijas, siekiant paskatinti su žuvininkyste susijusio turizmo plėtrą ir atkurti esamas jūrų, ežerų ir tekančio vandens infrastruktūras; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas aktyviau vykdyti reklamos ir informavimo kampanijas, pavyzdžiui, įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip „Patraukliausios Europos turizmo vietovės“, „Europos kultūros paveldo metai“ (2018 m.) ir kitas panašias iniciatyvas, kuriomis siekiama gilinti žinias ir suvokimą apie tradicinę žvejybos kultūrą ir akvakultūrą; todėl ragina suinteresuotąsias šalis išnaudoti turistų, taip pat turistų, galinčių keliauti ne sezono metu, potencialą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad atsakingų ir tvarių žuvininkystės įvairinimo verslo modelių pagrindas turi būti pagarba vietos žvejų bendruomenių kultūrai ir pagalba apsaugant jų tapatybę; ypač pabrėžia, kad su turizmu susijusi mėgėjų žvejyba turėtų būti suderinama su mažų vietos smulkiosios žvejybos įmonių interesais; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, jog svarbu, kad tradicinės žvejybos ir pažintinės žvejybos turizmas būtų vystomas kaip aktyvaus poilsio patirtis, kuri neštų didelę papildomą naudą, pavyzdžiui, būtų puoselėjama laivybos kultūra ir žuvininkystės tradicijos bei žinios aplinkosauginio sąmoningumo ir rūšių išsaugojimo srityse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, jog būtina ieškoti būdų didinti galimą pertvarkytų laivų paklausą išplečiant pasiūlą, kad tai taptų patrauklu, pavyzdžiui, švietimo bendruomenei, turinčiai tokios naudojimosi žemės ūkio sektoriumi mokymo tikslais patirties, kaip ūkių-mokyklų projektai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad, norint įvairinti produktus, būtina tinkamai juos reklamuoti ir kad tikslinei žvejų grupei būtina matomumo strategija, įskaitant tarpvalstybines reklamos iniciatyvas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | todėl mano, kad žvejybos vietovėse turėtų būti apsvarstyta galimybė imtis bendrų rinkodaros kampanijų su kitomis to paties regiono lankomomis vietomis, kaip buvo siūloma 2015 m. spalio 29 d. Parlamento rezoliucijoje dėl naujų turizmo skatinimo Europoje iššūkių ir koncepcijų (14), ir, bendradarbiaujant tarptautiniu lygmeniu, viešinti informaciją apie bendras rinkodaros platformas, ypatingą dėmesį skiriant reklamai ir pardavimui internetu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | laikosi nuomonės, kad pagal šią rinkodaros strategiją turėtų būti užtikrinta aukštos kokybės šviežių ar perdirbtų produktų, gastronomijos ir turizmo rinkodaros iniciatyvų sąveika, sugrupuojant jas teritorinėmis zonomis, kurios suderinamos ir (arba) sąveikios kultūros, su gamyba susijusiu ar aplinkos apsaugos aspektais; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad būtina apsaugoti tradicinių žvejybos įrankių ir metodų, pavyzdžiui, tradicinių tunų gaudyklių (almadraba) arba tradicinių tinklų (xeito), naudojimą, nes jie glaudžiai susiję su pakrantės regionų tapatybe ir gyvenimo būdu, taip pat pripažinti juos kultūros paveldu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad svarbu investuoti į žuvininkystės įvairinimą siekiant remti tradicijas, istoriją ir visą žvejybos paveldą (įskaitant tradicinius žvejybos įrankius ir būdus); |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad svarbus vaidmuo tenka investicijoms siekiant įvairinant žuvininkystę, kad būtų skatinamas vietos žuvininkystės produktų perdirbimas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valstybes nares priimti strategijas, skirtas kovoti su sezoniškumo problema, susijusia su turizmo veikla, pavyzdžiui, rengiant festivalius, gastronomijos renginius, uosto ir kaimo šventes/muges (15), kuriant teminius miestelius ir muziejus (kaip, pavyzdžiui, Ispanijoje ir Četaroje), kad tokia veikla galėtų būti vykdoma ištisus metus, nepriklausomai nuo oro sąlygų jūroje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | yra įsitikinęs, kad proporcingas alternatyvių ir tikslinių turizmo produktų derinys ir tinkama tokių produktų reklama ir rinkodara gali padėti subalansuoti sezoniškumo problemas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atsižvelgdamas į nepakankamą ES jūrų baseinų įmonių sąveiką, lemiančią susiskaidymą ir ribotą ekonominę naudą, mano, jog labai svarbu, kad valstybės narės, regionai ir suinteresuotieji subjektai dalytųsi geriausia praktika; pažymi, kad reikėtų skatinti mokslinių tyrimų institutų, muziejų, turizmo įmonių, „Natura 2000“ teritorijų ir saugomų jūrų teritorijų valdytojų, tradicinio konservavimo ir žuvų perdirbimo pramonės ir kitų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, siekiant kurti naujoviškus ir tvarius produktus, kurie ne tik teiktų pridėtinę ekonominę vertę, bet ir atitiktų lankytojų lūkesčius; pabrėžia, kad būtina įtraukti šią veiklą į darnią bendrą sistemą, skirtą tvaraus ir atsakingo turizmo skatinimui atitinkamuose baseinuose; mano, kad šiomis aplinkybėmis FLAG grupės gali atlikti svarbų vaidmenį, todėl jos turi gauti tinkamą finansavimą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina valstybes nares ir Komisiją stiprinti ryšius tarp vietos, regioninių, nacionalinių valdžios institucijų ir ES, kad būtų skatinami valdymo modeliai, kurie padėtų vykdyti horizontaliąsias politikos kryptis, siekiant prisidėti prie tikslų įgyvendinimo įvairiose veiklos srityse, kaip antai tvarus ir integracinis augimas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją Europos žuvininkystės regionų tinklo (FARNET) ir FLAG grupių veiklos pagrindu skatinti visos Europos dialogą su uostais ir turizmo sektoriaus suinteresuotosiomis šalimis bei aplinkos ekspertais; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina nacionalines valdžios institucijas ir agentūras glaudžiau bendradarbiauti su turizmo agentūromis ir aukštą prioritetą skirti mėlynosios ekonomikos įvairinimui, ypatingą dėmesį skiriant jūrų turizmui ir šį sektorių papildantiems sektoriams; pažymi, kad į turizmo paketus ir rinkodaros kampanijas turėtų būti įtraukta ir jūrų žūklė, ypač salose ir pakrančių vietovėse; pabrėžia, kad prioritetą reikėtų skirti tam, kad būtų išduotos licencijos dėl dvejopo žvejybos laivų naudojimo – komercinei mažos apimties ir smulkiajai žvejybai ir jūrų turizmui, įskaitant turistinę žūklę, ir norint prisidėti prie laivų pritaikymo reikėtų skirti dotacijas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją, valstybes nares, regionines ir vietos institucijas, šio sektoriaus įmones ir kitus suinteresuotuosius subjektus imtis tikslingų veiksmų, atitinkančių ES politiką, darančią įtaką žuvininkystės ir akvakultūros sektoriui; todėl pažymi, kad reikia parengti geriausios praktikos vadovą, kuriame būtų pateikti svarbiausi šios veiklos pavyzdžiai ir kuriuo kitos įmonės būtų skatinamos dirbti jais vadovaujantis; taip pat primena, kad būtinas vietos mokslo bendruomenės dalyvavimas, siekiant užkirsti kelią aplinkos apsaugos problemoms; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad svarbūs ekologiški verslo modeliai, ir todėl rekomenduoja aplinkos ekspertams visuomet palaikyti glaudų ryšį su vietos veiklos grupėmis (pavyzdžiui, FLAG grupėmis bei kaimo vietos veiklos grupėmis (angl. LAG)); |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina suteikti būtiną finansavimą, kad būtų sukurtas Europos tinklas, skirtas keistis geriausia praktika ir rinkti informaciją apie žvejybos veiklą, įskaitant informaciją apie įdomias vietas ir kiekvienos žvejybos bendruomenės ypatumus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tikisi, kad bus taikomos konkrečios paramos priemonės (vykdant EJRŽF ir (arba) kitomis priemonėmis finansuojamą veiklą), kuriomis būtų galima pasinaudoti ekstremaliosios padėties (pavyzdžiui, gaivalinės nelaimės) atveju tose vietovėse, kuriose žvejyba ir žvejybos turizmas yra vienintelis pajamų šaltinis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad būtina raginti finansuoti tokius veiksmus pasitelkiant EJRŽF, Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Europos socialinį fondą (ESF) ir Sanglaudos fondą, taip pat bendrąją mokslinių tyrimų programą ir Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), glaudžiai bendradarbiaujant su Europos investicijų banko (EIB) konsultantais, ir skatinti lengvatinių kreditų kanalus, suteikiančius galimybę įveikti specifines kliūtis, su kuriomis susiduria moterys, siekdamos gauti finansavimą projektams, kurie tinkami įtraukti į nacionalines programas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu FLAG grupės disponavo 486 mln. EUR Europos žuvininkystės fondo (EŽF) lėšų ir kad tuo laikotarpiu buvo paremta apie 12 000 vietos projektų; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina valstybes nares ir FLAG grupes kuo labiau naudotis prieinamomis lėšomis, o esant galimybių – ir daugiašaliu finansavimu (kartu su ERPF, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir ESF lėšomis); |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina valstybes nares kurti regioninio lygmens informacinius punktus, kurie teiktų reikiamą informaciją ir paramą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rekomenduoja FLAG grupėms glaudžiai bendradarbiauti su turizmo ekspertais, kad, vadovaujantis EJRŽF 4-ąja kryptimi, būtų nustatyti projektai ir reikiamas finansavimas veiklai žuvininkystės regionuose įvairinti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pažymi, kad EJRŽF teikia specialią finansinę paramą iniciatyvoms, kurias žvejų bendruomenėse vykdo moterys; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina valstybes nares nustatyti EJRŽF finansuojamų veiksmų atrankos kriterijus ir užtikrinti, kad įgyvendinant visus finansuojamus veiksmus būtų tinkamai integruojama ir skatinama lyčių lygybė (pavyzdžiui, pirmenybę teikiant veiksmams, kurie orientuoti būtent į moteris arba yra jų įgyvendinami); |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją atlikti šios veiklos daromo socialinio ir ekonominio poveikio, taip pat poveikio aplinkai tyrimą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją analizuoti socialinį ir ekonominį mėgėjų žvejybos poveikį sausumos turizmui, ypač kaimo vietovėse, ir siūlyti galimas priemones regionams, kuriuose tokios žvejybos potencialas nepakankamai išnaudojamas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją tobulinti su žuvininkyste susijusio turizmo duomenų rinkimą ir tvarkymą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, taip pat valstybių narių vyriausybėms ir patariamosioms taryboms. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

(2)  OL L 149, 2014 5 20, p. 1.

(3)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(4)  OL C 419, 2015 12 16, p. 167.

(5)  OL C 75, 2016 2 26, p. 24.

(6)  „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC „il mare delle Alpi“– Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile“ (2015).

(7)  „L’integrazione della pesca con altre attività produttive – La pescaturismo come modello sociale e culturale“, Cenasca Cisl et al., (2005).

(8)  „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC „il mare delle Alpi“ – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile“ (2015).

(9)  „L’integrazione della pesca con altre attività produttive – La pescaturismo come modello sociale e culturale“, Cenasca Cisl et al., (2005).

(10)  „Indagine sulle abitudini e opinioni dei cittadini nel comprensorio del GAC „il mare delle Alpi“ – Analisi della pescaturismo in Italia come strumento di sviluppo sostenibile“ (2015).

(11)  Su žuvininkyste susijusio turizmo socialinė ir ekonominė analizė EUSAIR – projektas NEMO 1M-MED14-11, WP2, 2.3 veiksmas.

(12)  „Perspectives for the development of tourism activities related to fishing“ („Su žvejyba susijusio turizmo plėtojimo perspektyvos“), Europos Parlamentas, IP/B/PECH/IC/2013–103 (2014).

(13)  „Perspectives for the development of tourism activities related to fishing“ („Su žvejyba susijusio turizmo plėtojimo perspektyvos“), Europos Parlamentas, IP/B/PECH/IC/2013–103 (2014).

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0391.

(15)  Tokia veikla, pavyzdžiui, yra silkių tuntų dienos ir uosto dienos Nyderlanduose.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/30

---

P8_TA(2017)0281

Eismo įvykių senaties terminai

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl eismo įvykių senaties terminų (2015/2087(INL))

(2018/C 334/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (toliau – EŽTK) 6 straipsnį ir su juo susijusią teismų praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (toliau – EŽTK) 6 straipsnį ir su juo susijusią teismų praktiką,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, susijusią su nacionalinės procedūrinės autonomijos ir veiksmingos teisminės apsaugos principais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, susijusią su nacionalinės procedūrinės autonomijos ir veiksmingos teisminės apsaugos principais (1),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 864/2007 dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės (Roma II) (2) (toliau – Reglamentas „Roma II“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 864/2007 dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės (Roma II) (2) (toliau – Reglamentas „Roma II“),

| — | atsižvelgdamas į 1971 m. gegužės 4 d. Hagos konvenciją dėl eismo įvykiams taikytinos teisės (toliau – 1971 m. Hagos konvencija dėl eismo įvykių), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1971 m. gegužės 4 d. Hagos konvenciją dėl eismo įvykiams taikytinos teisės (toliau – 1971 m. Hagos konvencija dėl eismo įvykių),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (3) (toliau – Motorinių transporto priemonių draudimo direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (3) (toliau – Motorinių transporto priemonių draudimo direktyva),

| — | atsižvelgdamas į Europos konvenciją dėl terminų skaičiavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konvenciją dėl terminų skaičiavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) Europos pridėtinės vertės skyriaus atliktą Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrimą „Kelių eismo įvykių senaties terminai“, pridėtą prie Europos Parlamento savo iniciatyva teikiamo teisėkūros pranešimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) Europos pridėtinės vertės skyriaus atliktą Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrimą „Kelių eismo įvykių senaties terminai“, pridėtą prie Europos Parlamento savo iniciatyva teikiamo teisėkūros pranešimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Tarpvalstybiniai kelių eismo įvykiai ES: potencialus autonominių automobilių poveikis“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Tarpvalstybiniai kelių eismo įvykiai ES: potencialus autonominių automobilių poveikis“ (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tyrimą „Kompensacijos nukentėjusiesiems per tarptautinius kelių eismo įvykius ES: nacionalinės praktikos palyginimas, problemų analizė ir galimybių įvertinimas, siekiant pagerinti nukentėjusiųjų per tarptautinius kelių eismo įvykius padėtį“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tyrimą „Kompensacijos nukentėjusiesiems per tarptautinius kelių eismo įvykius ES: nacionalinės praktikos palyginimas, problemų analizė ir galimybių įvertinimas, siekiant pagerinti nukentėjusiųjų per tarptautinius kelių eismo įvykius padėtį“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą „Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą „Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas“ (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 1 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl senaties terminų tarptautiniuose ginčuose dėl sužalojimų ir nelaimingų atsitikimų, kuriuose žuvo žmonės (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 1 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl senaties terminų tarptautiniuose ginčuose dėl sužalojimų ir nelaimingų atsitikimų, kuriuose žuvo žmonės (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 72/166/EEB, 84/5/EEB, 88/357/EEB, 90/232/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/26/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 72/166/EEB, 84/5/EEB, 88/357/EEB, 90/232/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/26/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo (10),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0206/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0206/2017),

| A. | kadangi Sąjungoje valstybių narių senaties taisyklės, susijusios su reikalavimais atlyginti žalą, labai skiriasi, ir nerastume atvejo, kad dvi valstybės narės taikytų visiškai tokias pat pagrindines senaties taisykles; taip pat kadangi atitinkama senatis nustatoma remiantis įvairiais veiksniais, įskaitant tai, ar esama su ja susijusių baudžiamųjų procesų ir ar ieškinys laikytinas deliktinio, ar sutartinio pobūdžio; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjungoje valstybių narių senaties taisyklės, susijusios su reikalavimais atlyginti žalą, labai skiriasi, ir nerastume atvejo, kad dvi valstybės narės taikytų visiškai tokias pat pagrindines senaties taisykles; taip pat kadangi atitinkama senatis nustatoma remiantis įvairiais veiksniais, įskaitant tai, ar esama su ja susijusių baudžiamųjų procesų ir ar ieškinys laikytinas deliktinio, ar sutartinio pobūdžio;

| B. | taigi kadangi nacionalinės senaties sistemos labai sudėtingos ir dažnai gali būti nelengva suprasti, kuri bendra senatis taikytina, kada ir kaip pradeda galioti senaties terminas ir kaip jis sustabdomas, nutraukiamas ar pratęsiamas; |
| --- | --- |

B.

taigi kadangi nacionalinės senaties sistemos labai sudėtingos ir dažnai gali būti nelengva suprasti, kuri bendra senatis taikytina, kada ir kaip pradeda galioti senaties terminas ir kaip jis sustabdomas, nutraukiamas ar pratęsiamas;

| C. | kadangi, nežinant užsienio valstybės senaties taisyklių, gali būti netekta teisės pareikšti šiaip jau pagrįstą ieškinį arba atsirasti kliūčių nukentėjusiajam kreiptis į teismą, pvz., gali būti patiriamos papildomos išlaidos ir vėluojama; |
| --- | --- |

C.

kadangi, nežinant užsienio valstybės senaties taisyklių, gali būti netekta teisės pareikšti šiaip jau pagrįstą ieškinį arba atsirasti kliūčių nukentėjusiajam kreiptis į teismą, pvz., gali būti patiriamos papildomos išlaidos ir vėluojama;

| D. | kadangi šiuo metu turima tik nedaug statistinių duomenų apie ieškinių, susijusių su reikalavimais atlyginti žalą tarpvalstybinio eismo įvykio atveju, atmetimą dėl to, kad baigėsi senaties terminas; |
| --- | --- |

D.

kadangi šiuo metu turima tik nedaug statistinių duomenų apie ieškinių, susijusių su reikalavimais atlyginti žalą tarpvalstybinio eismo įvykio atveju, atmetimą dėl to, kad baigėsi senaties terminas;

| E. | kadangi vienintelis Sąjungos lygmeniu jau suderintas pagrindas pateikti ieškinį tarpvalstybinių eismo įvykių srityje įtvirtintas Motorinių transporto priemonių draudimo direktyvos 18 straipsnyje, pagal kurį nukentėjusieji gali kreiptis dėl kompensacijos savo gyvenamosios vietos valstybėje pareikalaudami, kad žalą civilinės atsakomybės, susijusios su motorinių transporto priemonių naudojimu, pagrindu tiesiogiai atlygintų atitinkama draudimo įmonė arba atitinkama žalos atlyginimo institucija (11); |
| --- | --- |

E.

kadangi vienintelis Sąjungos lygmeniu jau suderintas pagrindas pateikti ieškinį tarpvalstybinių eismo įvykių srityje įtvirtintas Motorinių transporto priemonių draudimo direktyvos 18 straipsnyje, pagal kurį nukentėjusieji gali kreiptis dėl kompensacijos savo gyvenamosios vietos valstybėje pareikalaudami, kad žalą civilinės atsakomybės, susijusios su motorinių transporto priemonių naudojimu, pagrindu tiesiogiai atlygintų atitinkama draudimo įmonė arba atitinkama žalos atlyginimo institucija (11);

| F. | kadangi senaties terminai yra svarbi ir neatsiejama valstybių narių civilinės atsakomybės režimų, taikomų eismo įvykių atvejais, dalis ta prasme, kad trumpas senaties terminas gali atsverti griežtą atsakomybės taisyklę arba dosnų žalos atlyginimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi senaties terminai yra svarbi ir neatsiejama valstybių narių civilinės atsakomybės režimų, taikomų eismo įvykių atvejais, dalis ta prasme, kad trumpas senaties terminas gali atsverti griežtą atsakomybės taisyklę arba dosnų žalos atlyginimą;

| G. | kadangi ieškinių pateikimo senaties terminai itin svarbūs siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir ginčų baigtinumą; tačiau kadangi kaltinamojo teisės į teisinį tikrumą ir ginčų baigtinumą turėtų būti proporcingos ieškovo pagrindinių teisių kreiptis į teismą ir užsitikrinti veiksmingą teisinę gynybą požiūriu, o bereikalingai trumpi senaties terminai gali būti kliūtis veiksmingai kreiptis į teismą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi ieškinių pateikimo senaties terminai itin svarbūs siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir ginčų baigtinumą; tačiau kadangi kaltinamojo teisės į teisinį tikrumą ir ginčų baigtinumą turėtų būti proporcingos ieškovo pagrindinių teisių kreiptis į teismą ir užsitikrinti veiksmingą teisinę gynybą požiūriu, o bereikalingai trumpi senaties terminai gali būti kliūtis veiksmingai kreiptis į teismą visoje Sąjungoje;

| H. | kadangi, turint galvoje esamus senaties taisyklių skirtumus ir problemų, tiesiogiai susijusių su skirtingomis nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis reglamentuojami tarpvalstybiniai asmens sužalojimo ir turto sugadinimo atvejai, pobūdį, tam tikro lygmens suderinimas yra vienintelis būdas užtikrinti deramo laipsnio tikrumą, nuspėjamumą ir paprastumą taikant valstybių narių senaties taisykles tarpvalstybinių eismo įvykių atvejais; |
| --- | --- |

H.

kadangi, turint galvoje esamus senaties taisyklių skirtumus ir problemų, tiesiogiai susijusių su skirtingomis nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis reglamentuojami tarpvalstybiniai asmens sužalojimo ir turto sugadinimo atvejai, pobūdį, tam tikro lygmens suderinimas yra vienintelis būdas užtikrinti deramo laipsnio tikrumą, nuspėjamumą ir paprastumą taikant valstybių narių senaties taisykles tarpvalstybinių eismo įvykių atvejais;

| I. | kadangi įgyvendinant tokią teisėkūros iniciatyvą turėtų būti užtikrinta teisingumo bylos šalių atžvilgiu pusiausvyra sprendžiant klausimus dėl senaties taisyklių ir palengvintas laiko apskaičiavimas ir trukmės sustabdymas; kadangi dėl to čia numatomas tikslingas požiūris, pagal kurį būtų atsižvelgiama į Sąjungoje augantį tarpvalstybinį eismą, nepakeičiant visos valstybių narių teisinės sistemos; |
| --- | --- |

I.

kadangi įgyvendinant tokią teisėkūros iniciatyvą turėtų būti užtikrinta teisingumo bylos šalių atžvilgiu pusiausvyra sprendžiant klausimus dėl senaties taisyklių ir palengvintas laiko apskaičiavimas ir trukmės sustabdymas; kadangi dėl to čia numatomas tikslingas požiūris, pagal kurį būtų atsižvelgiama į Sąjungoje augantį tarpvalstybinį eismą, nepakeičiant visos valstybių narių teisinės sistemos;

| 1. | pripažįsta, kad per keletą pastarųjų dešimtmečių nukentėjusiųjų per eismo įvykius padėtis gerokai pasitaisė – taip pat ir jurisdikcijos lygmeniu tarptautinės privatinės teisės srityje: viešintys nukentėjusieji gali pasinaudoti proceso galimybėmis savo gyvenamosios vietos valstybėje narėje bet kokio tiesioginio ieškinio prieš automobilio draudiką ar žalos atlyginimo institucijas atveju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tačiau pažymi, jog tai, kad Sąjungoje nuolat galioja du pagrečiui veikiantys režimai, kuriais, priklausomai nuo ieškinio pateikimo šalies, reglamentuojama eismo įvykių atvejais taikytina teisė, t. y. arba 1971 m. Hagos konvencija dėl eismo įvykių, arba Reglamentas „Roma II“, o tai – kartu su galimybėmis rinktis galimą teismą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1215/2012 (12) – lemia teisinį netikrumą ir sudėtingumą bei potencialias galimybes ieškoti palankesnio teisinio reglamentavimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja, kad, vykstant tarpvalstybiniam bylinėjimuisi, tyrimų ir derybų trukmė dažnai ilgesnė nei nagrinėjant vidaus ieškinius; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad šios problemos gali būti dar sudėtingesnės tais atvejais, kai naudojamos naujos technologijos, pvz., autonominiai automobiliai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | šiame kontekste primena, kad senaties taisyklių klausimas turėtų būti suvokiamas kaip sudėtinė priemonių, susijusių su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse bylose, apibrėžtų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 67 straipsnio 4 dalyje ir 81 straipsnyje, dalis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, jog galimybė remtis bendromis minimaliomis senaties terminų taisyklėmis nagrinėjant tarpvalstybinius ginčus itin svarbi norint užtikrinti, kad būtų prieinamos veiksmingos teisinės priemonės nukentėjusiesiems per tarpvalstybinius kelių eismo įvykius apsaugoti ir teisiniam tikrumui garantuoti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad pagal nacionalines teisės sistemas numatyti neproporcingai trumpi senaties terminai yra kliūtis norint kreiptis į teismą valstybėse narėse, o tai gali pažeisti Chartijos 47 straipsnyje ir EŽTK 6 straipsnyje įtvirtintą teisę į teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad dėl didelio valstybių narių taisyklių, taikomų tarpvalstybinių kelių eismo įvykių senaties terminams, skirtumo nukentėjusieji susiduria su papildomomis kliūtimis kreipdamosi su reikalavimu atlyginti ne savo valstybėje narėje patirtą žalą už asmens sužalojimą ir sugadintą turtą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją užtikrinti, kad bendra informacija apie valstybių narių senaties taisykles, taikomas reikalaujant atlyginti žalą tarpvalstybinių eismo įvykių atvejais, būtų prieinama ir nuolat atnaujinama e. teisingumo portale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | taip pat ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl apsaugos, kuri senaties trukmės skaičiavimo tikslais valstybėse narėse suteikiama nepilnamečiams ir neįgaliesiems, taip pat dėl būtinybės nustatyti minimalias taisykles Sąjungos lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad šie asmenys neprarastų savo teisių reikalauti žalos atlyginimo tarpvalstybinio kelių eismo įvykio atveju ir kad jiems būtų veiksmingai užtikrinama galimybė kreiptis į teismą Sąjungoje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl teisės akto dėl senaties terminų, taikytinų atvejais, kai įvykus tarpvalstybiniam kelių eismo įvykiui sužalojami asmenys ar sugadinamas turtas, remiantis SESV 81 straipsnio 2 dalimi ir atsižvelgiant į šio dokumento priede išdėstytas rekomendacijas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad prašomas pateikti pasiūlymas nedaro finansinio poveikio; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Žr., inter alia, 2003 m. rugsėjo 18 d. Sprendimą Peter Pflücke / Bundesanstalt für Arbeit, C-125/01, ECLI:EU:C:2003:477, 1991 m. liepos 25 d. Sprendimą Theresa Emmott / Minister for Social Welfare and Attorney General, C-208/90, ECLI:EU:C:1991:333, ir 2006 m. liepos 13 d. Sprendimą Vincenzo Manfredi and Others / Lloyd Adriatico Assicurazioni SpA and Others, sujungtos bylos C-295/04–C-298/04, ECLI:EU:C:2006:461.

(2)  OL L 199, 2007 7 31, p. 40.

(3)  OL L 263, 2009 10 7, p. 11.

(4)  CETS 076.

(5)  PE 581.386, 2016 m. liepos mėn.

(6)  PE 571.362, 2016 m. birželio mėn.

(7)  Prieinamas internete adresu http://ec.europa.eu/civiljustice/news/docs/study_compensation_road_victims_en.pdf (2008 m. lapkričio 30 d.).

(8)  OL C 121, 2011 4 19, p. 41.

(9)  OL C 250 E, 2007 10 25, p. 99.

(10)  Priimti tekstai, P5_TA(2003)0446.

(11)  Taip pat žr. 2007 m. gruodžio 13 d. Sprendimą FBTO Schadeverzekeringen NV / Jack Odenbreit, C-463/06, ECLI:EU:C:2007:792.

(12)  2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1215/2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 351, 2012 12 20, p. 1).

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

REKOMENDACIJOS DĖL EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS DĖL TARPVALSTYBINIŲ KELIŲ EISMO ĮVYKIŲ BENDRŲ SENATIES TERMINŲ

A.   PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO PRINCIPAI IR TIKSLAI

| 1. | Europos Sąjungoje teisės aktų vykdymo užtikrinimas teisme daugeliu atveju tebėra nacionalinių procesinių taisyklių ir praktikos klausimas. Nacionaliniai teismai yra ir Sąjungos teismai. Todėl, vykstant bylos nagrinėjimui šiuose teismuose, jiems tenka užtikrinti sąžiningumą, teisingumą ir veiksmingumą bei efektyvų Sąjungos teisės taikymą garantuojant ES piliečių teisių apsaugą visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sąjunga yra užsibrėžusi tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Remiantis 1999 m. spalio 15–16 d. Tamperėje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo vadovybės išvadomis, ypač jų 38 punktu, turėtų būti parengti nauji procesiniai su tarpvalstybinėmis bylomis susiję teisės aktai – pirmiausia klausimais, kurie svarbūs sklandaus teisminio bendradarbiavimo ir geresnių galimybių siekti teisingumo požiūriu, pvz., laikinųjų priemonių, įrodymų rinkimo, mokėjimo orderių ir terminų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Manoma, kad būtinos bendros minimalių senaties terminų taisyklės, taikytinos vykstant su kelių eismo įvykiu susijusiam tarpvalstybiniam bylinėjimuisi dėl asmens sužalojimo ir turto sugadinimo, siekiant apriboti kliūtis, su kuriomis ieškovai susiduria naudodamiesi savo teisėmis ne savo valstybėje narėje. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustačius bendras minimalių senaties terminų taisykles būtų užtikrintas didesnis tikrumas ir nuspėjamumas bei sumažėtų rizika, kad per tarpvalstybinį eismo įvykį nukentėjusiam asmeniui gali būti atlyginta ne visa žala. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iš esmės siūlomos direktyvos tikslas – sukurti specialų senaties režimą, taikytiną tarpvalstybinių bylų atvejais, pagal kurį būtų veiksmingai užtikrinama galimybė kreiptis į teismą ir skatinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, panaikinant laisvo piliečių judėjimo kliūtis visoje valstybių narių teritorijoje. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Siūloma direktyva nesiekiama tikslo visiškai pakeisti nacionalinius civilinės atsakomybės režimus, tačiau – atsižvelgiant į nacionalinę specifiką – ja siekiama nustatyti bendras minimalias senaties terminų taisykles, taikytinas ieškiniams, kurie patenka į Direktyvos 2009/103/EB taikymo sritį ir yra tarpvalstybinio pobūdžio. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, nes valstybės narės negali pavieniui nustatyti minimalių senaties terminų taisyklių, ir šiuo pasiūlymu neviršijama tai, kas absoliučiai būtina veiksmingai galimybei kreiptis į teismą ir teisiniam tikrumui Sąjungoje užtikrinti. |
| --- | --- |

7.

B.   PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TEKSTAS

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl tarpvalstybinių kelių eismo įvykių bendrų senaties terminų

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Parlamento prašymą, pateiktą Europos Komisijai,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Siekdama palaipsniui kurti tokią erdvę, Sąjunga turi patvirtinti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, ypač kai jos yra būtinos tinkamam vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Siekdama palaipsniui kurti tokią erdvę, Sąjunga turi patvirtinti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, ypač kai jos yra būtinos tinkamam vidaus rinkos veikimui;

| (2) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalį tomis priemonėmis turėtų būti siekiama, be kita ko, užtikrinti veiksmingą teisę į teisingumą ir civiliniam procesui tinkamai veikti trukdančių kliūčių šalinimą, jei reikia skatinant civilinio proceso normų suderinamumą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalį tomis priemonėmis turėtų būti siekiama, be kita ko, užtikrinti veiksmingą teisę į teisingumą ir civiliniam procesui tinkamai veikti trukdančių kliūčių šalinimą, jei reikia skatinant civilinio proceso normų suderinamumą valstybėse narėse;

| (3) | remiantis 2010 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatu „Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas“ (1), tais atvejais, kai piliečiai patenka į eismo įvykį kitoje valstybėje narėje, jiems būtinas teisinis aiškumas dėl reikalavimo gauti draudimo išmoką pateikimo terminų. Šiuo tikslu paskelbta, kad 2011 m. turėtų būti priimtas naujas reglamentas dėl tarpvalstybinių kelių eismo įvykių senaties terminų; |
| --- | --- |

(3)

remiantis 2010 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatu „Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas“ (1), tais atvejais, kai piliečiai patenka į eismo įvykį kitoje valstybėje narėje, jiems būtinas teisinis aiškumas dėl reikalavimo gauti draudimo išmoką pateikimo terminų. Šiuo tikslu paskelbta, kad 2011 m. turėtų būti priimtas naujas reglamentas dėl tarpvalstybinių kelių eismo įvykių senaties terminų;

| (4) | Senaties taisyklės turi didelę įtaką ne tik nukentėjusių šalių teisei kreiptis į teismą, bet ir jų materialinėms teisėms, kadangi negalima užtikrinti veiksmingos teisės, jei nenumatoma reikalinga ir atitinkama jos apsauga. Šia direktyva siekiama skatinti taikyti bendrus tarpvalstybinių kelių eismo įvykių senaties terminus, kad Sąjungoje būtų užtikrinta veiksminga teisė kreiptis į teismą. Visuotinai pripažinta teisė kreiptis į teismą taip pat įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje; |
| --- | --- |

(4)

Senaties taisyklės turi didelę įtaką ne tik nukentėjusių šalių teisei kreiptis į teismą, bet ir jų materialinėms teisėms, kadangi negalima užtikrinti veiksmingos teisės, jei nenumatoma reikalinga ir atitinkama jos apsauga. Šia direktyva siekiama skatinti taikyti bendrus tarpvalstybinių kelių eismo įvykių senaties terminus, kad Sąjungoje būtų užtikrinta veiksminga teisė kreiptis į teismą. Visuotinai pripažinta teisė kreiptis į teismą taip pat įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje;

| (5) | teisinio tikrumo reikalavimas ir būtinybė vykdyti teisingumą atskirais atvejais yra esminės teisingumo erdvės dalys. Todėl siekiant užtikrinti to principo taikymą, reikalingi bendri senaties terminai, kurie padidina teisinį tikrumą, užtikrina ginčų užbaigimą ir padeda įtvirtinti veiksmingą sprendimų vykdymo užtikrinimo tvarką; |
| --- | --- |

(5)

teisinio tikrumo reikalavimas ir būtinybė vykdyti teisingumą atskirais atvejais yra esminės teisingumo erdvės dalys. Todėl siekiant užtikrinti to principo taikymą, reikalingi bendri senaties terminai, kurie padidina teisinį tikrumą, užtikrina ginčų užbaigimą ir padeda įtvirtinti veiksmingą sprendimų vykdymo užtikrinimo tvarką;

| (6) | šios direktyvos nuostatos turėtų būti taikomos tarpvalstybinio pobūdžio žalos atlyginimo reikalavimams, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB (2); |
| --- | --- |

(6)

šios direktyvos nuostatos turėtų būti taikomos tarpvalstybinio pobūdžio žalos atlyginimo reikalavimams, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB (2);

| (7) | valstybės narės šios direktyvos nuostatas gali netrukdomos taikyti ir išimtinai vidaus kelių eismo įvykių atvejais, jei tinkama; |
| --- | --- |

(7)

valstybės narės šios direktyvos nuostatas gali netrukdomos taikyti ir išimtinai vidaus kelių eismo įvykių atvejais, jei tinkama;

| (8) | visos valstybės narės yra 1950 m. lapkričio 4 d. Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) susitariančiosios šalys. Šioje direktyvoje nurodyti klausimai turi būti sprendžiami laikantis tos konvencijos ir visų pirma paisant teisių į teisingą bylos nagrinėjimą ir į veiksmingą teisinę gynybą; |
| --- | --- |

(8)

visos valstybės narės yra 1950 m. lapkričio 4 d. Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) susitariančiosios šalys. Šioje direktyvoje nurodyti klausimai turi būti sprendžiami laikantis tos konvencijos ir visų pirma paisant teisių į teisingą bylos nagrinėjimą ir į veiksmingą teisinę gynybą;

| (9) | principas lex loci damni – tai bendra taisyklė, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 864/2007 (3) dėl taikytinos teisės asmens sužalojimo ir materialinės žalos atvejais, kad taikytina teisė turėtų būti nustatoma remiantis tuo, kur atsirado žala, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje ar šalyse galėjo atsirasti netiesioginių pasekmių. Pagal to reglamento 15 straipsnio h punktą nesutartinėms prievolėms taikytina teisė visų pirma reglamentuoja galimus prievolės pasibaigimo būdus bei įgyjamosios senaties ir ieškininės senaties taisykles, įskaitant taisykles dėl pradėjimo skaičiuoti įgyjamosios senaties ar ieškinio senaties terminus bei tų terminų sustabdymo ir nutraukimo; |
| --- | --- |

(9)

principas lex loci damni – tai bendra taisyklė, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 864/2007 (3) dėl taikytinos teisės asmens sužalojimo ir materialinės žalos atvejais, kad taikytina teisė turėtų būti nustatoma remiantis tuo, kur atsirado žala, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje ar šalyse galėjo atsirasti netiesioginių pasekmių. Pagal to reglamento 15 straipsnio h punktą nesutartinėms prievolėms taikytina teisė visų pirma reglamentuoja galimus prievolės pasibaigimo būdus bei įgyjamosios senaties ir ieškininės senaties taisykles, įskaitant taisykles dėl pradėjimo skaičiuoti įgyjamosios senaties ar ieškinio senaties terminus bei tų terminų sustabdymo ir nutraukimo;

| (10) | įvykus kelių eismo įvykiui, nukentėjusiajam iš kitos valstybės narės gali būti labai sudėtinga per gana trumpą laiką gauti pagrindinę informaciją apie įvykį užsienyje, pvz., apie atsakovo tapatybę ar galimą susijusią atsakomybę. Taip pat gali prireikti daug laiko siekiant nustatyti, kas – atstovas žalų sureguliavimo reikalams ar draudikas – turėtų tvarkyti bylą, surinkti su eismo įvykiu susijusius įrodymus ir išversti visus reikalingus dokumentus; |
| --- | --- |

(10)

įvykus kelių eismo įvykiui, nukentėjusiajam iš kitos valstybės narės gali būti labai sudėtinga per gana trumpą laiką gauti pagrindinę informaciją apie įvykį užsienyje, pvz., apie atsakovo tapatybę ar galimą susijusią atsakomybę. Taip pat gali prireikti daug laiko siekiant nustatyti, kas – atstovas žalų sureguliavimo reikalams ar draudikas – turėtų tvarkyti bylą, surinkti su eismo įvykiu susijusius įrodymus ir išversti visus reikalingus dokumentus;

| (11) | tarpvalstybiniais kelių eismo atvejais dažnai susiklosto situacija, kad tuomet, kai ieškovas gali pradėti derybas su atsakovu, iki senaties termino pabaigos laiko lieka labai nedaug. Taip dažniausiai nutinka tada, kai bendras senaties laikotarpis yra itin trumpas arba kai nėra aišku, kokiu būdu senaties terminas gali būti sustabdytas ar nutrauktas. Informacijos apie ieškovo patirtą įvykį šalyje, kuri nėra ieškovo gyvenamosios vietos šalis, rinkimas gali gerokai užtrukti. Todėl direktyvoje nustatytas bendras senaties terminas turėtų būti sustabdytas iš karto, kai draudikui arba žalos atlyginimo įstaigai pateikiamas žalos atlyginimo reikalavimas, siekiant ieškovui sudaryti galimybę derėtis dėl žalos sureguliavimo; |
| --- | --- |

(11)

tarpvalstybiniais kelių eismo atvejais dažnai susiklosto situacija, kad tuomet, kai ieškovas gali pradėti derybas su atsakovu, iki senaties termino pabaigos laiko lieka labai nedaug. Taip dažniausiai nutinka tada, kai bendras senaties laikotarpis yra itin trumpas arba kai nėra aišku, kokiu būdu senaties terminas gali būti sustabdytas ar nutrauktas. Informacijos apie ieškovo patirtą įvykį šalyje, kuri nėra ieškovo gyvenamosios vietos šalis, rinkimas gali gerokai užtrukti. Todėl direktyvoje nustatytas bendras senaties terminas turėtų būti sustabdytas iš karto, kai draudikui arba žalos atlyginimo įstaigai pateikiamas žalos atlyginimo reikalavimas, siekiant ieškovui sudaryti galimybę derėtis dėl žalos sureguliavimo;

| (12) | šioje direktyvoje turėtų būti nustatytos minimalios taisyklės. Valstybės narės turėtų galėti numatyti aukštesnio lygio apsaugą. Tokia aukštesnio lygio apsauga neturėtų tapti veiksmingos teisės kreiptis į teismą užtikrinimo kliūtimi, nes tokiomis minimaliomis taisyklėmis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas pasinaudoti ta teise. Taigi neturėtų būti pažeistas nei Chartijoje, kaip ją aiškina Teisingumo Teismas, numatytas apsaugos lygis, nei Sąjungos teisės viršenybė, vieningumas ir veiksmingumas; |
| --- | --- |

(12)

šioje direktyvoje turėtų būti nustatytos minimalios taisyklės. Valstybės narės turėtų galėti numatyti aukštesnio lygio apsaugą. Tokia aukštesnio lygio apsauga neturėtų tapti veiksmingos teisės kreiptis į teismą užtikrinimo kliūtimi, nes tokiomis minimaliomis taisyklėmis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas pasinaudoti ta teise. Taigi neturėtų būti pažeistas nei Chartijoje, kaip ją aiškina Teisingumo Teismas, numatytas apsaugos lygis, nei Sąjungos teisės viršenybė, vieningumas ir veiksmingumas;

| (13) | ši direktyva nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 864/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1215/2012 (4) nuostatoms; |
| --- | --- |

(13)

ši direktyva nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 864/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1215/2012 (4) nuostatoms;

| (14) | šia direktyva siekiama skatinti pagrindines teises ir atsižvelgiama į principus ir vertybes, pripažįstamus visų pirma Chartijoje, ir sykiu siekiama Sąjungos tikslo puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. |
| --- | --- |

(14)

šia direktyva siekiama skatinti pagrindines teises ir atsižvelgiama į principus ir vertybes, pripažįstamus visų pirma Chartijoje, ir sykiu siekiama Sąjungos tikslo puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę.

| (15) | kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. nustatyti būtiniausius su tarpvalstybinių kelių eismo įvykių senaties terminais susijusius standartus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(15)

kadangi šios direktyvos tikslų, t. y. nustatyti būtiniausius su tarpvalstybinių kelių eismo įvykių senaties terminais susijusius standartus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (16) | remiantis Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsniais, [Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė apie norą dalyvauti priimant ir taikant šią direktyvą] / [nedarant poveikio Protokolo 4 straipsniui, Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja priimant šią direktyvą, ji nėra joms privaloma ar taikytina]; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsniais, [Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė apie norą dalyvauti priimant ir taikant šią direktyvą] / [nedarant poveikio Protokolo 4 straipsniui, Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja priimant šią direktyvą, ji nėra joms privaloma ar taikytina];

| (17) | remiantis Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsniais, Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą, todėl ji nėra jai privaloma ar taikytina, |
| --- | --- |

(17)

remiantis Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsniais, Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą, todėl ji nėra jai privaloma ar taikytina,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

Šios direktyvos tikslas – nustatyti būtiniausius standartus, susijusius su senaties terminų bendra trukmė, pradžia, sustabdymu ir skaičiavimu, kai teikiami ieškiniai atlyginti žalą asmens sužalojimo atveju ir materialinę žalą pagal Direktyvą 2009/103/EB įvykus tarpvalstybiniam kelių eismo įvykiui.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Ši direktyva taikoma ieškiniams atlyginti žalą už bet kokius nuostolius arba sužalojimus, patirtus dėl eismo įvykio, kurį sukėlė transporto priemonė, kurią apdraudė:

| a) | įvykį sukėlusio asmens civilinę atsakomybę apdraudusi draudimo įmonė pagal Direktyvos 2009/103/EB 18 straipsnį arba |
| --- | --- |

a)

įvykį sukėlusio asmens civilinę atsakomybę apdraudusi draudimo įmonė pagal Direktyvos 2009/103/EB 18 straipsnį arba

| b. | Direktyvos 2009/103/EB 18 straipsnyje nurodyta žalos atlyginimo įstaiga. |
| --- | --- |

b.

Direktyvos 2009/103/EB 18 straipsnyje nurodyta žalos atlyginimo įstaiga.

3 straipsnis

Tarpvalstybinis kelių eismo įvykis

1.   Šioje direktyvoje tarpvalstybinis kelių eismo įvykis – kelių eismo įvykis, kuris įvyko naudojant apdraustas transporto priemones, kurių įprastinė buvimo vieta yra valstybėje narėje, kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje yra įprastinė nukentėjusiojo gyvenamoji vieta, arba trečiojoje šalyje, kurios nacionaliniai draudikų biurai, nurodyti Direktyvos 2009/103/EB 6 straipsnyje, prisijungė prie žaliosios kortelės sistemos.

2.   Šioje direktyvoje sąvoka „valstybė narė“ reiškia valstybes nares, išskyrus [Jungtinę Karalystę, Airiją ir] Daniją.

II SKYRIUS

II SKYRIUS

BŪTINIAUSI SENATIES TERMINŲ STANDARTAI

BŪTINIAUSI SENATIES TERMINŲ STANDARTAI

4 straipsnis

Senaties terminas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teikiant ieškinius, kuriems taikomas 2 straipsnis, dėl žalos atlyginimo asmens sužalojimo ir materialinės žalos atveju dėl tarpvalstybinių kelių eismo įvykio galiotų mažiausiai ketverių metų senaties terminas. Senaties terminas pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kurią ieškovas sužinojo arba turėjo pagrįstą pagrindą sužinoti apie sužalojimo, nuostolių ar žalos mastą, jų priežastis, įvykį sukėlusio asmens tapatybę ir įvykį sukėlusio asmens civilinę atsakomybę apdraudusią draudimo įmonę arba atstovą žalų sureguliavimo reikalams, arba žalos atlyginimo įstaigą, atsakingą už žalos atlyginimą, kai ieškinys teikiamas prieš atitinkamą asmenį.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad atvejais, kai remiantis atitinkama teise, pagal kurią teikiamas ieškinys, numatomas ilgesnis nei ketverių metų senaties terminas, taikomas ilgesnis senaties terminas.

3.   Valstybės narės užtikrina naujausios informacijos teikimą Komisijai apie nacionalines senaties, galiojančios teikiant reikalavimus dėl per eismo įvykius padarytos žalos atlyginimo, taisykles.

5 straipsnis

Senaties sustabdymas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos 4 straipsnyje numatyta senatis yra sustabdoma laikotarpiu, kuris prasideda, kai ieškovas pateikia savo ieškinį:

| a) | įvykį sukėlusio asmens draudimo įmonei arba jos atstovui žalų sureguliavimo reikalams, nurodytam Direktyvos 2009/103/EB 21 ir 22 straipsniuose, arba |
| --- | --- |

a)

įvykį sukėlusio asmens draudimo įmonei arba jos atstovui žalų sureguliavimo reikalams, nurodytam Direktyvos 2009/103/EB 21 ir 22 straipsniuose, arba

| b) | Direktyvos 2009/103/EB 24 ir 25 straipsniuose nurodytai žalos atlyginimo įstaigai, |
| --- | --- |

b)

Direktyvos 2009/103/EB 24 ir 25 straipsniuose nurodytai žalos atlyginimo įstaigai,

ir baigiasi, kai atsakovas atmeta ieškinį.

2.   Tuo atveju, kai senaties sustabdymas baigiasi ir likusi senaties termino dalis yra trumpesnė nei šeši mėnesiai, valstybės narės užtikrina, kad ieškovui būtų suteiktas papildomas bent šešių mėnesių laikotarpis pradėti teismo procesą.

6 straipsnis

Automatinis laikotarpių pratęsimas

Valstybės narės užtikrina, kad tuo atveju, jeigu terminas baigiasi šeštadienį, sekmadienį arba jų oficialiosios šventės dieną, jis pratęsiamas iki pirmos po tos dienos einančios darbo dienos pabaigos.

7 straipsnis

Laikotarpių apskaičiavimas

Valstybės narės užtikrina, kad bet koks šia direktyva nurodytas laikotarpis būtų apskaičiuojamas taip:

| a) | skaičiuoti pradedama nuo kitos dienos po atitinkamo įvykio; |
| --- | --- |

a)

skaičiuoti pradedama nuo kitos dienos po atitinkamo įvykio;

| b) | kai laikotarpis išreiškiamas kaip vieni metai arba tam tikras metų skaičius, jis baigiasi kitų metų to paties pavadinimo mėnesį ir to paties mėnesio dieną kaip mėnuo ir diena, kuriais tas įvykis įvyko. Jei atitinkamas kitas mėnuo neturi to paties skaičiaus dienos, laikotarpis baigiasi paskutinę to mėnesio dieną; |
| --- | --- |

b)

kai laikotarpis išreiškiamas kaip vieni metai arba tam tikras metų skaičius, jis baigiasi kitų metų to paties pavadinimo mėnesį ir to paties mėnesio dieną kaip mėnuo ir diena, kuriais tas įvykis įvyko. Jei atitinkamas kitas mėnuo neturi to paties skaičiaus dienos, laikotarpis baigiasi paskutinę to mėnesio dieną;

| c) | laikotarpiai nenutraukiami per Teismo atostogas. |
| --- | --- |

c)

laikotarpiai nenutraukiami per Teismo atostogas.

8 straipsnis

Žalos atlyginimas

Valstybės narės užtikrina, kad, jei nukentėjusioji gali naudotis Direktyvos 2009/103/EB 22 straipsnyje nurodyta žalos, patirtos per eismo įvykį, kurį sukėlė apdrausta transporto priemonė, atlyginimo procedūra, tai neužkerta kelio nukentėjusiajai šaliai pradėti teisminį ar arbitražo procesą dėl žalos atlyginimo iki pagal šią direktyvą nustatyto senaties termino pabaigos, kol vyksta žalos atlyginimo procedūra.

III SKYRIUS

III SKYRIUS

KITOS NUOSTATOS

KITOS NUOSTATOS

9 straipsnis

Bendroji informacija dėl senaties taisyklių

Komisija bet kuriomis tinkamomis priemonėmis ir visomis Sąjungos kalbomis viešai skelbia lengvai prieinamą bendrąją informaciją apie nacionalines reikalavimų dėl žalos, padarytos per eismo įvykius, atlyginimo senaties taisykles, kurią pateikia valstybės narės pagal šios direktyvos 4 straipsnio 3 dalį.

10 straipsnis

Ryšys su nacionaline teise

Šia direktyva valstybėms narėms nedraudžiama išplėsti joje nustatytų teisių siekiant užtikrinti aukštesnio lygio apsaugą.

11 straipsnis

Ryšys su kitomis Sąjungos teisės nuostatomis

Šia direktyva nedaromas poveikis Reglamento (EB) Nr. 864/2007 ir Reglamento (ES) Nr. 1215/2012 taikymui.

IV SKYRIUS

IV SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

12 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [vieni metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos]. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

2.   Tvirtindamos tas priemones, valstybės narės jose daro nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

3.   Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

13 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. ir po to kas penkerius metus Komisija, remdamasi ir kokybine, ir kiekybine informacija, Europos Parlamentui, Tarybai ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie šios direktyvos taikymą. Joje Komisija visų pirma turėtų įvertinti šios direktyvos poveikį teisei kreiptis į teismą, teisiniam tikrumui ir laisvam asmenų judėjimui. Jeigu būtina, prie šios ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama pritaikyti šią direktyvą ir ją patobulinti.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

15 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva pagal Sutartis skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje [data]

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  COM(2010)0171.

1

(2)  2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (OL L 263, 2009 10 7, p. 11).

2

(3)  2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 864/2007 dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės („Roma II“) (OL L 199, 2007 7 31, p. 40).

3

(4)  2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1215/2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 351, 2012 12 20, p. 1).

4

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/39

---

P8_TA(2017)0282

Civilinio proceso bendri būtiniausi standartai

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Sąjungos bendrų būtiniausių civilinio proceso standartų (2015/2084(INL))

(2018/C 334/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 19 straipsnio 1 dalį ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 19 straipsnio 1 dalį ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) 6 straipsnį ir atitinkamą su juo susijusią teismų praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) 6 straipsnį ir atitinkamą su juo susijusią teismų praktiką,

| — | atsižvelgdamas į darbo dokumentą „Bendrų būtiniausių civilinio proceso standartų nustatymas Europos Sąjungoje. Teisinis pagrindas“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į darbo dokumentą „Bendrų būtiniausių civilinio proceso standartų nustatymas Europos Sąjungoje. Teisinis pagrindas“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) Europos pridėtinės vertės skyriaus atliktą Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrimą „Bendri būtiniausi civilinio proceso standartai“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) Europos pridėtinės vertės skyriaus atliktą Europos pridėtinės vertės vertinimo tyrimą „Bendri būtiniausi civilinio proceso standartai“ (2),

| — | atsižvelgdamas į EPRS Tyrimų paslaugų Parlamento nariams tarnybos atliktą išsamią analizę „Civilinio proceso europinimas. Siekis nustatyti bendrus būtiniausius standartus?“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EPRS Tyrimų paslaugų Parlamento nariams tarnybos atliktą išsamią analizę „Civilinio proceso europinimas. Siekis nustatyti bendrus būtiniausius standartus?“ (3),

| — | atsižvelgdamas į Vidaus politikos generalinio direktorato atliktą išsamią analizę „Suderintos Europos civilinio proceso teisės taisyklės ir būtiniausi standartai“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus politikos generalinio direktorato atliktą išsamią analizę „Suderintos Europos civilinio proceso teisės taisyklės ir būtiniausi standartai“ (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos teisės instituto (ETI) ir Tarptautinio privatinės teisės unifikavimo instituto (UNIDROIT) projektą „Nuo tarpvalstybinių principų prie Europos civilinio proceso taisyklių“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos teisės instituto (ETI) ir Tarptautinio privatinės teisės unifikavimo instituto (UNIDROIT) projektą „Nuo tarpvalstybinių principų prie Europos civilinio proceso taisyklių“,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos teisės instituto (ALI) ir UNIDROIT parengtus „Tarpvalstybinio civilinio proceso principus“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos teisės instituto (ALI) ir UNIDROIT parengtus „Tarpvalstybinio civilinio proceso principus“ (5),

| — | atsižvelgdamas į tam tikrus civilinio proceso aspektus reglamentuojančių valstybių narių įstatymų ir taisyklių suderinimo tyrimą, vadinamąją Storme ataskaitą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tam tikrus civilinio proceso aspektus reglamentuojančių valstybių narių įstatymų ir taisyklių suderinimo tyrimą, vadinamąją Storme ataskaitą (6),

| — | atsižvelgdamas į preliminariąsias nuostatas dėl Bendro patentų teismo darbo tvarkos taisyklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminariąsias nuostatas dėl Bendro patentų teismo darbo tvarkos taisyklių,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos acquis bendradarbiavimo civilinės teisenos klausimais srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos acquis bendradarbiavimo civilinės teisenos klausimais srityje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką, susijusią su nacionalinės procesinės autonomijos ir veiksmingos teisminės apsaugos principais (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką, susijusią su nacionalinės procesinės autonomijos ir veiksmingos teisminės apsaugos principais (7),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) tyrimą Nr. 23 „Europos teismų sistemos. Veiksmingumas ir teisingumo kokybė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) tyrimą Nr. 23 „Europos teismų sistemos. Veiksmingumas ir teisingumo kokybė“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Europos teisėjų mokymo tinklo priimtus teisėjų mokymo principus (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Europos teisėjų mokymo tinklo priimtus teisėjų mokymo principus (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 2 d. rezoliuciją dėl Stokholmo programos laikotarpio vidurio peržiūros (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 2 d. rezoliuciją dėl Stokholmo programos laikotarpio vidurio peržiūros (9),

| — | atsižvelgdamas į savo darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0210/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0210/2017),

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, susijusi su nacionaline procesine autonomija ir veiksminga teismine apsauga

| A. | kadangi pagal nusistovėjusią ESTT praktiką, susijusią su procesinės autonomijos principu, tais atvejais, kai nenustatyta jokių Sąjungos taisyklių, pagal kurias būtų reglamentuojami su Sąjungos teise susijusio ginčo procesiniai aspektai, už kompetentingų teismų paskyrimą ir už išsamios informacijos, susijusios su procesais, kurie turi būti taikomi tais atvejais, kai imamasi veiksmų siekiant užtikrinti Sąjungos suteikiamų teisių apsaugą, parengimą yra atsakingos valstybės narės; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal nusistovėjusią ESTT praktiką, susijusią su procesinės autonomijos principu, tais atvejais, kai nenustatyta jokių Sąjungos taisyklių, pagal kurias būtų reglamentuojami su Sąjungos teise susijusio ginčo procesiniai aspektai, už kompetentingų teismų paskyrimą ir už išsamios informacijos, susijusios su procesais, kurie turi būti taikomi tais atvejais, kai imamasi veiksmų siekiant užtikrinti Sąjungos suteikiamų teisių apsaugą, parengimą yra atsakingos valstybės narės;

| B. | kadangi pagal tą pačią Teisingumo Teismo praktiką nacionalinės teisės taikymas dėl procesinių taisyklių priklauso nuo dviejų svarbių sąlygų: nacionalinės procesinės taisyklės, kai jos taikomos su Sąjungos teise susijusiems ginčams, negali būti mažiau palankios negu tais atvejais, kai jos taikomos panašiems ieškiniams pagal nacionalinę teisę (lygiavertiškumo principas), ir jos neturėtų būti suformuluotos taip, kad dėl jų būtų neįmanoma arba pernelyg sudėtinga praktiškai įgyvendinti Sąjungoje nustatytas teises ir pareigas (veiksmingumo principas); |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal tą pačią Teisingumo Teismo praktiką nacionalinės teisės taikymas dėl procesinių taisyklių priklauso nuo dviejų svarbių sąlygų: nacionalinės procesinės taisyklės, kai jos taikomos su Sąjungos teise susijusiems ginčams, negali būti mažiau palankios negu tais atvejais, kai jos taikomos panašiems ieškiniams pagal nacionalinę teisę (lygiavertiškumo principas), ir jos neturėtų būti suformuluotos taip, kad dėl jų būtų neįmanoma arba pernelyg sudėtinga praktiškai įgyvendinti Sąjungoje nustatytas teises ir pareigas (veiksmingumo principas);

| C. | kadangi nesant Sąjungos nuostatų, kuriomis būtų suderintos procesinės taisyklės, valstybių narių kompetencija nustatyti Sąjungos suteikiamų teisių įgyvendinimo procesines taisykles neturi pirmenybės į nacionalinę teisinę tvarką įtraukti naujas teisių gynimo priemones, kad užtikrintų Sąjungos teisės taikymą (10); |
| --- | --- |

C.

kadangi nesant Sąjungos nuostatų, kuriomis būtų suderintos procesinės taisyklės, valstybių narių kompetencija nustatyti Sąjungos suteikiamų teisių įgyvendinimo procesines taisykles neturi pirmenybės į nacionalinę teisinę tvarką įtraukti naujas teisių gynimo priemones, kad užtikrintų Sąjungos teisės taikymą (10);

| D. | kadangi ESTT nustatyta praktika palengvina jo bendradarbiavimą su valstybių narių teismais ir kartu padeda gerinti piliečių ir valstybių narių nacionalinių teismų supratimą apie Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

D.

kadangi ESTT nustatyta praktika palengvina jo bendradarbiavimą su valstybių narių teismais ir kartu padeda gerinti piliečių ir valstybių narių nacionalinių teismų supratimą apie Sąjungos teisę;

Chartija

| E. | kadangi Chartijos 47 straipsnyje ir EŽTK 6 straipsnyje įtvirtinta teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą yra viena pagrindinių teisinės valstybės ir demokratijos garantijų, neatsiejama nuo viso civilinio proceso; |
| --- | --- |

E.

kadangi Chartijos 47 straipsnyje ir EŽTK 6 straipsnyje įtvirtinta teisė į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą yra viena pagrindinių teisinės valstybės ir demokratijos garantijų, neatsiejama nuo viso civilinio proceso;

| F. | kadangi, nors Chartijos 47 straipsnis yra privalomas, o EŽTK 6 straipsnyje nustatytas vienas bendrųjų Sąjungos teisės principų, teisės į teisingą bylos nagrinėjimą apsaugos lygis civiliniame procese ir visų pirma ieškovo teisės kreiptis į teismą ir atsakovo teisių į gynybą pusiausvyra visoje Sąjungoje nėra suderinti; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nors Chartijos 47 straipsnis yra privalomas, o EŽTK 6 straipsnyje nustatytas vienas bendrųjų Sąjungos teisės principų, teisės į teisingą bylos nagrinėjimą apsaugos lygis civiliniame procese ir visų pirma ieškovo teisės kreiptis į teismą ir atsakovo teisių į gynybą pusiausvyra visoje Sąjungoje nėra suderinti;

| G. | kadangi teisės aktai, kuriais, kaip pagrindinė teisė, reglamentuojama teisė į teisingą bylos nagrinėjimą, vis dėlto buvo papildyti keliais procesiniais Sąjungos antrinės teisės aktais, įskaitant Ieškinių dėl nedidelių sumų reglamentą (11), Teisinės pagalbos direktyvą (12), rekomendaciją dėl kolektyvinio teisių gynimo (13), Direktyvą dėl ieškinių dėl uždraudimo ginant vartotojų interesus (14) ir Direktyvą dėl žalos, patirtos dėl konkurencijos teisės nuostatų pažeidimo, atlyginimo (15); |
| --- | --- |

G.

kadangi teisės aktai, kuriais, kaip pagrindinė teisė, reglamentuojama teisė į teisingą bylos nagrinėjimą, vis dėlto buvo papildyti keliais procesiniais Sąjungos antrinės teisės aktais, įskaitant Ieškinių dėl nedidelių sumų reglamentą (11), Teisinės pagalbos direktyvą (12), rekomendaciją dėl kolektyvinio teisių gynimo (13), Direktyvą dėl ieškinių dėl uždraudimo ginant vartotojų interesus (14) ir Direktyvą dėl žalos, patirtos dėl konkurencijos teisės nuostatų pažeidimo, atlyginimo (15);

Sąjungos acquis bendradarbiavimo civilinės teisenos klausimais srityje

| H. | kadangi yra didesnė tikimybė, kad Sąjungos piliečiams, ypač tiems, kurie iš vienos valstybės narės vyksta į kitą, teks susidurti su kitos valstybės narės civilinio proceso sistema; |
| --- | --- |

H.

kadangi yra didesnė tikimybė, kad Sąjungos piliečiams, ypač tiems, kurie iš vienos valstybės narės vyksta į kitą, teks susidurti su kitos valstybės narės civilinio proceso sistema;

| I. | kadangi Sąjungos lygmeniu nustačius būtiniausius civilinio proceso standartus galėtų būti padedama modernizuoti nacionalinius teismo procesus, sukurti vienodas sąlygas įmonėms ir paspartinti ekonomikos augimą, užtikrinant teismų sistemų efektyvumą ir veiksmingumą, kartu sudarant piliečiams palankesnes sąlygas kreiptis į teismą Sąjungoje ir padedant užtikrinti Sąjungos pagrindines laisves; |
| --- | --- |

I.

kadangi Sąjungos lygmeniu nustačius būtiniausius civilinio proceso standartus galėtų būti padedama modernizuoti nacionalinius teismo procesus, sukurti vienodas sąlygas įmonėms ir paspartinti ekonomikos augimą, užtikrinant teismų sistemų efektyvumą ir veiksmingumą, kartu sudarant piliečiams palankesnes sąlygas kreiptis į teismą Sąjungoje ir padedant užtikrinti Sąjungos pagrindines laisves;

| J. | kadangi Sąjungos teisės aktų leidėjas su civiliniu procesu susijusius klausimus vis dažniau sprendžia ne tik horizontaliai, pvz., nustatydamas neprivalomas priemones (16), bet taip pat ir konkrečiuose sektoriuose, kurie patenka į įvairias politikos sritis, pvz., intelektinės nuosavybės (17), vartotojų apsaugos (18), o neseniai – ir konkurencijos teisės (19); |
| --- | --- |

J.

kadangi Sąjungos teisės aktų leidėjas su civiliniu procesu susijusius klausimus vis dažniau sprendžia ne tik horizontaliai, pvz., nustatydamas neprivalomas priemones (16), bet taip pat ir konkrečiuose sektoriuose, kurie patenka į įvairias politikos sritis, pvz., intelektinės nuosavybės (17), vartotojų apsaugos (18), o neseniai – ir konkurencijos teisės (19);

| K. | kadangi procedūrų taisyklių derinimas Sąjungos lygmeniu ne kartą kritikuotas dėl fragmentiškumo, o atsirandant tokiems su konkrečiais sektoriais susijusiems civilinį procesą reglamentuojantiems Sąjungos teisės aktams kyla problemų ir valstybėse narėse, ir dėl įvairių Sąjungos priemonių nuoseklumo; |
| --- | --- |

K.

kadangi procedūrų taisyklių derinimas Sąjungos lygmeniu ne kartą kritikuotas dėl fragmentiškumo, o atsirandant tokiems su konkrečiais sektoriais susijusiems civilinį procesą reglamentuojantiems Sąjungos teisės aktams kyla problemų ir valstybėse narėse, ir dėl įvairių Sąjungos priemonių nuoseklumo;

| L. | kadangi siūloma direktyva siekiama nustatyti sprendimų priėmimo civilinės teisenos srityje sistemą, susisteminant galiojančias Sąjungos civilinio proceso taisykles ir į jų taikymo sritį įtraukiant visas į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančias bylas; |
| --- | --- |

L.

kadangi siūloma direktyva siekiama nustatyti sprendimų priėmimo civilinės teisenos srityje sistemą, susisteminant galiojančias Sąjungos civilinio proceso taisykles ir į jų taikymo sritį įtraukiant visas į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančias bylas;

| M. | kadangi siūloma direktyva skirta padėti pasiekti labiau koordinuotą, nuoseklesnį ir sistemiškesnį požiūrį į civilinės teisenos sistemas, kuris nebus ribojamas dėl atskiros šalies sienų, interesų ir išteklių; |
| --- | --- |

M.

kadangi siūloma direktyva skirta padėti pasiekti labiau koordinuotą, nuoseklesnį ir sistemiškesnį požiūrį į civilinės teisenos sistemas, kuris nebus ribojamas dėl atskiros šalies sienų, interesų ir išteklių;

Pasiūlymo teisinis pagrindas

| N. | kadangi pagal ES sutarties 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 1 dalį (kompetencijos suteikimo principas) Sąjunga gali priimti teisės aktus tam tikroje teritorijoje tik jeigu jai aiškiai suteikiama kompetencija tai daryti ir jeigu ji laikosi subsidiarumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal ES sutarties 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 1 dalį (kompetencijos suteikimo principas) Sąjunga gali priimti teisės aktus tam tikroje teritorijoje tik jeigu jai aiškiai suteikiama kompetencija tai daryti ir jeigu ji laikosi subsidiarumo ir proporcingumo principų;

| O. | kadangi pagal esamas Sutartis pagrindinis civilinio proceso suderinimo teisinis pagrindas nustatytas SESV V antraštinėje dalyje „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė“; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal esamas Sutartis pagrindinis civilinio proceso suderinimo teisinis pagrindas nustatytas SESV V antraštinėje dalyje „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė“;

| P. | kadangi Lisabonos sutartyje buvo išlaikytas reikalavimas nustatyti Sąjungos kompetencijos tarpvalstybinį aspektą, kuris lemia, kad Sąjungos veiksmai civilinės teisenos srityje galimi tik jeigu byloje yra bent dvi skirtingas valstybes nares siejančių veiksnių (pvz., gyvenamoji vieta, veiklos vieta ir pan.); |
| --- | --- |

P.

kadangi Lisabonos sutartyje buvo išlaikytas reikalavimas nustatyti Sąjungos kompetencijos tarpvalstybinį aspektą, kuris lemia, kad Sąjungos veiksmai civilinės teisenos srityje galimi tik jeigu byloje yra bent dvi skirtingas valstybes nares siejančių veiksnių (pvz., gyvenamoji vieta, veiklos vieta ir pan.);

| Q. | kadangi 114 straipsnio bendroji nuostata dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, skirtų vidaus rinkos sukūrimui ir veikimui, suderinimo buvo ir tebėra naudojama kaip teisinis pagrindas priimant įvairias konkrečiam sektoriui skirtas direktyvas, kuriomis suderinami kai kurie civilinio proceso aspektai, pvz., Intelektinės nuosavybės teisių gynimo direktyvą ir naujausią Direktyvą dėl žalos, patirtos dėl konkurencijos teisės nuostatų pažeidimo, atlyginimo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 114 straipsnio bendroji nuostata dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, skirtų vidaus rinkos sukūrimui ir veikimui, suderinimo buvo ir tebėra naudojama kaip teisinis pagrindas priimant įvairias konkrečiam sektoriui skirtas direktyvas, kuriomis suderinami kai kurie civilinio proceso aspektai, pvz., Intelektinės nuosavybės teisių gynimo direktyvą ir naujausią Direktyvą dėl žalos, patirtos dėl konkurencijos teisės nuostatų pažeidimo, atlyginimo;

| R. | kadangi pagal SESV 67 straipsnio 4 dalį Sąjunga turėtų sudaryti palankias sąlygas pasinaudoti teisingumu, ypač taikydama teisminių ir neteisminių sprendimų civilinėse bylose tarpusavio pripažinimo principą, įtvirtintą SESV 81 straipsnyje; |
| --- | --- |

R.

kadangi pagal SESV 67 straipsnio 4 dalį Sąjunga turėtų sudaryti palankias sąlygas pasinaudoti teisingumu, ypač taikydama teisminių ir neteisminių sprendimų civilinėse bylose tarpusavio pripažinimo principą, įtvirtintą SESV 81 straipsnyje;

Tarpusavio pasitikėjimas Europos teisminėje erdvėje

| S. | kadangi laisvas teisminių institucijų sprendimų judėjimas yra glaudžiai susijęs su poreikiu užtikrinti pakankamą įvairių valstybių narių teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimą, visų pirma procesinių teisių apsaugos srityje; |
| --- | --- |

S.

kadangi laisvas teisminių institucijų sprendimų judėjimas yra glaudžiai susijęs su poreikiu užtikrinti pakankamą įvairių valstybių narių teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimą, visų pirma procesinių teisių apsaugos srityje;

| T. | kadangi šiomis aplinkybėmis „tarpusavio pasitikėjimas“ suprantamas kaip valstybių narių pasikliovimas viena kitos teisės ir teismų sistemomis ir draudimas tikrinti kitų valstybių ir jų teisminių institucijų darbą; |
| --- | --- |

T.

kadangi šiomis aplinkybėmis „tarpusavio pasitikėjimas“ suprantamas kaip valstybių narių pasikliovimas viena kitos teisės ir teismų sistemomis ir draudimas tikrinti kitų valstybių ir jų teisminių institucijų darbą;

| U. | kadangi tarpusavio pasitikėjimo principas, kuriuo Sąjungos piliečiams ir įmonėms užtikrinamas pakankamas stabilumas ir nuspėjamumas, padeda padidinti teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

U.

kadangi tarpusavio pasitikėjimo principas, kuriuo Sąjungos piliečiams ir įmonėms užtikrinamas pakankamas stabilumas ir nuspėjamumas, padeda padidinti teisinį tikrumą;

| V. | kadangi įgyvendinant teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principą ir jo laikantis, kartu vykdant būtiną teisės aktų derinimą, būtų sudarytos palankesnės sąlygos institucijų bendradarbiavimui ir asmens teisių teisinei apsaugai; |
| --- | --- |

V.

kadangi įgyvendinant teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principą ir jo laikantis, kartu vykdant būtiną teisės aktų derinimą, būtų sudarytos palankesnės sąlygos institucijų bendradarbiavimui ir asmens teisių teisinei apsaugai;

| W. | kadangi principų ir taisyklių pavidalu sukurta Sąjungos bendrų būtiniausių standartų sistema, kuria nustatoma proceso šalių pagrindinių teisių pusiausvyra siekiant užtikrinti visišką valstybių narių teismų sistemų tarpusavio pasitikėjimą, taptų pirmuoju žingsniu siekiant su civiliniu procesu susijusių nacionalinių taisyklių konvergencijos; |
| --- | --- |

W.

kadangi principų ir taisyklių pavidalu sukurta Sąjungos bendrų būtiniausių standartų sistema, kuria nustatoma proceso šalių pagrindinių teisių pusiausvyra siekiant užtikrinti visišką valstybių narių teismų sistemų tarpusavio pasitikėjimą, taptų pirmuoju žingsniu siekiant su civiliniu procesu susijusių nacionalinių taisyklių konvergencijos;

| X. | kadangi siekiant užtikrinti tarpusavio pasitikėjimą pageidautina ir iš tikrųjų reikia, kad būtų nustatytos civilinio proceso veiksmingumo ir efektyvumo, taip pat vienodo požiūrio į proceso šalis procesinės garantijos ir kad jų būtų paisoma; |
| --- | --- |

X.

kadangi siekiant užtikrinti tarpusavio pasitikėjimą pageidautina ir iš tikrųjų reikia, kad būtų nustatytos civilinio proceso veiksmingumo ir efektyvumo, taip pat vienodo požiūrio į proceso šalis procesinės garantijos ir kad jų būtų paisoma;

| Y. | kadangi priėmus tokią bendrų būtiniausių standartų sistemą visoje Sąjungoje taip pat būtų nustatytas būtiniausias civilinio proceso kokybės lygis, taigi būtų padėta ne tik sustiprinti teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimą, bet ir užtikrinti sklandesnį vidaus rinkos veikimą, nes manoma, kad dėl valstybių narių civilinio proceso skirtumų, inter alia, gali būti trikdoma prekyba, o įmonės ir vartotojai gali būti atgrasyti nuo naudojimosi savo vidaus rinkos teisėmis; |
| --- | --- |

Y.

kadangi priėmus tokią bendrų būtiniausių standartų sistemą visoje Sąjungoje taip pat būtų nustatytas būtiniausias civilinio proceso kokybės lygis, taigi būtų padėta ne tik sustiprinti teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimą, bet ir užtikrinti sklandesnį vidaus rinkos veikimą, nes manoma, kad dėl valstybių narių civilinio proceso skirtumų, inter alia, gali būti trikdoma prekyba, o įmonės ir vartotojai gali būti atgrasyti nuo naudojimosi savo vidaus rinkos teisėmis;

Kiti aspektai

| Z. | kadangi būtina suderinti Sąjungos valstybių narių procesinę tvarką; kadangi siūloma direktyva turėtų tapti pirmuoju žingsniu siekiant toliau derinti valstybių narių civilinės teisenos sistemas ir skatinti jų tolesnę konvergenciją, o ilgainiui – sukurti Sąjungos civilinio proceso kodeksą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi būtina suderinti Sąjungos valstybių narių procesinę tvarką; kadangi siūloma direktyva turėtų tapti pirmuoju žingsniu siekiant toliau derinti valstybių narių civilinės teisenos sistemas ir skatinti jų tolesnę konvergenciją, o ilgainiui – sukurti Sąjungos civilinio proceso kodeksą;

| AA. | kadangi siūloma direktyva nedaro poveikio nei valstybių narių teisminei struktūrai, nei pagrindinėms civilinio proceso vykdymo ypatybėms, tačiau užtikrina veiksmingesnes nacionalines procesines taisykles; |
| --- | --- |

AA.

kadangi siūloma direktyva nedaro poveikio nei valstybių narių teisminei struktūrai, nei pagrindinėms civilinio proceso vykdymo ypatybėms, tačiau užtikrina veiksmingesnes nacionalines procesines taisykles;

| AB. | kadangi todėl yra labai svarbu priimti ir tinkamai įgyvendinti teisės aktus, kuriuose būtų numatyta priimti Sąjungos bendrus būtiniausius civilinio proceso standartus; |
| --- | --- |

AB.

kadangi todėl yra labai svarbu priimti ir tinkamai įgyvendinti teisės aktus, kuriuose būtų numatyta priimti Sąjungos bendrus būtiniausius civilinio proceso standartus;

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, susijusi su nacionaline procesine autonomija ir veiksminga teismine apsauga

| 1. | atkreipia dėmesį į labai svarbų vaidmenį, kurį ESTT, suformavęs supratimą apie tai, ką Sąjungos teisinei sistemai reiškia civilinis procesas, atlieka kuriant Sąjungos civilinio proceso pagrindą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tačiau pažymi, kad, nors kai kurie civilinio proceso standartai, kurie šiuo metu yra pripažinti kaip Sąjungos procesinės sistemos dalis, buvo išaiškinti ESTT praktikoje, galiausiai turėtų būti laikoma, kad ESTT standartus išaiškina, o ne nustato; |
| --- | --- |

2.

| 3. | todėl pabrėžia, kad didelė ESTT patirtis vertinant taisomąsias ir procesines taisykles, taip pat kompromisai ir įvairios vertybės, kurių jis siekia, yra labai naudingi ir į juos reikėtų atsižvelgti siekiant priimti bendrą horizontalųjį teisėkūros aktą, kuriame būtų numatyti bendrieji civilinio proceso standartai; |
| --- | --- |

3.

Chartija

| 4. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisę kreiptis į teismą reikėtų išsaugoti ir toliau plėsti bendradarbiavimo tinklus ir duomenų bazes, kuriomis stiprinamas teisminis bendradarbiavimas ir keitimasis informacija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | todėl ypač palankiai vertina pokyčius e. teisingumo srityje ir visų pirma tai, kad sukurti Europos teisminis tinklas ir Europos e. teisingumo portalas, kuris taps vieno langelio principu pagrįstu Sąjungos teisingumo srities informacijos šaltiniu; |
| --- | --- |

5.

Sąjungos acquis bendradarbiavimo civilinės teisenos klausimais srityje

| 6. | taip pat ragina Komisiją įvertinti, ar reikėtų pasiūlyti papildomų priemonių, kuriomis būtų įtvirtintas ir sustiprintas horizontalusis požiūris į privatųjį pagal Sąjungos teisę suteikiamų teisių įgyvendinimą, ir ar būtų galima manyti, kad šiame dokumente siūlomais bendrais būtiniausiais civilinio proceso standartais skatinamas ir užtikrinamas toks horizontalusis modelis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kartoja, kad ypač svarbu sistemingai rinkti statistinius duomenis apie bendradarbiavimo civilinės teisenos klausimais srityje galiojančių Sąjungos priemonių taikymą ir rezultatus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | todėl kviečia Komisiją įvertinti, ar papildomos valstybių narių įgyvendinimo priemonės galėtų padėti užtikrinti veiksmingą atskirų Sąjungos procedūrų taikymą, ir nurodo, kad tuo tikslu turėtų būti nustatyta patikimos ir sistemingos priežiūros, kurią vykdytų Komisija, tvarka; |
| --- | --- |

8.

Pasiūlymo teisinis pagrindas

| 9. | pažymi, kad remiantis SESV 114 straipsniu (vidaus rinkos derinimas) buvo priimta nemažai procesinio pobūdžio Sąjungos aktų; kad 114 straipsnis dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, skirtų vidaus rinkos sukūrimui ir veikimui, suderinimo buvo ir tebėra naudojamas kaip teisinis pagrindas priimant įvairias konkrečiam sektoriui skirtas direktyvas, kuriomis suderinami kai kurie civilinio proceso aspektai, pvz., Intelektinės nuosavybės teisių gynimo direktyvą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tačiau pažymi, kad SESV 81 straipsnyje numatyta priimti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, įskaitant valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimo priemones, visų pirma tais atvejais, kai tai būtina siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą; todėl mano, kad tinkamas siūlomos teisėkūros priemonės teisinis pagrindas yra SESV 81 straipsnis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nurodo, kad sąvoka „tarpvalstybinis pobūdis“, vartojama SESV 81 straipsnio 1 dalies tekste kalbant apie bendradarbiavimo civilinės teisenos srityje priemonių patvirtinimą, turėtų būti aiškinama plačiau, taigi neturėtų būti laikoma sąvokos „tarpvalstybinis bylinėjimasis“ sinonimu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad sąvoka „tarpvalstybinio pobūdžio bylos“ šiuo metu aiškinama gana siaurai, todėl atsirado du taisyklių rinkiniai ir dvi proceso šalių kategorijos, o dėl to gali kilti papildomų problemų ir nereikalingo sudėtingumo; todėl pabrėžia, kad šią sąvoką reikėtų išaiškinti plačiau; |
| --- | --- |

12.

| 13. | šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad šiame dokumente siūlomais bendrais būtiniausiais civilinio proceso standartais būtų užtikrintas dar didesnis veiksmingumas, jeigu valstybės narės į jų taikymo sritį įtrauktų ne tik į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančias bylas, bet apskritai ir tarpvalstybinio pobūdžio, ir išimtinai vidaus bylas; |
| --- | --- |

13.

Tarpusavio pasitikėjimas Europos teisminėje erdvėje

| 14. | pažymi, kad, kiek tai susiję su civiline teisena, pagrindinė Sąjungos veikla Europos teisingumo erdvėje yra susijusi su priemonių, kuriomis reglamentuojama jurisdikcija, lis pendens ir tarpvalstybinis teismo sprendimų vykdymo užtikrinimas, nustatymu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pakartoja ir pabrėžia, kad dėl laisvo teismo sprendimų judėjimo sustiprėjo valstybių narių teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimas, taigi padidėjo teisinis tikrumas, o Sąjungos piliečiams ir įmonėms buvo užtikrintas pakankamas stabilumas ir nuspėjamumas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuo klausimu pabrėžia, kad tarpusavio pasitikėjimas yra sudėtinga sąvoka ir kad kuriant tą pasitikėjimą tam tikrą vaidmenį atlieka įvairūs veiksniai, pvz., teisėjų švietimas, tarpvalstybinis teisminis bendradarbiavimas ir teisėjų keitimasis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad tarpusavio pasitikėjimą galima skatinti taikant, inter alia, su teisėkūra nesusijusius metodus, kaip antai teisėjų bendradarbiavimą Europos teisėjų mokymo tinkle ar dalyvavimą mokyme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | todėl palankiai vertina devynis Europos teisėjų mokymo tinklo teisėjų mokymo principus, kurie buvo priimti jo 2016 m. generalinėje asamblėjoje, nes jie yra Europos teisminių institucijų ir teisėjų mokymo įstaigų bendras mokymo pagrindas ir sistema; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vis dėlto tvirtina, kad griežtai teisiniu požiūriu tarpusavio pasitikėjimas iš esmės suponuoja, jog valstybių narių nacionalinės teisminės institucijos laiko, kad viena kitos procesinė tvarka – ir teorijoje, ir praktikoje – garantuoja teisingą civilinį procesą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | todėl atkreipia dėmesį į tai, kad parengus sistemingus būtiniausius Sąjungos civilinio proceso standartus, kurie būtų nustatyti bendroje horizontaliojoje direktyvoje, sustiprėtų valstybių narių teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimas ir visoje Sąjungoje būtų užtikrinta bendra pagrindinių procesinių teisių civilinėse bylose pusiausvyra, taip visoje Sąjungoje būtų kuriamas didesnis bendras teisingumo, teisinio tikrumo ir nuspėjamumo pojūtis; |
| --- | --- |

20.

Bendri būtiniausi civilinio proceso standartai

| 21. | pabrėžia, kad veiksmingos civilinio proceso sistemos atlieka labai svarbų vaidmenį siekiant puoselėti teisinę valstybę ir pagrindines Sąjungos vertybes. Jos taip pat yra būtina tvarių investicijų ir įmonėms bei vartotojams palankios aplinkos sąlyga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad nepakankamai aiškiai išdėstyti tarpvalstybinio pobūdžio ginčuose piliečiams, vartotojams ir įmonėms taikomi senaties terminai gali kliudyti pasinaudoti teise kreiptis į teismą. Todėl ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti šių senaties terminų taikymo civiliniame procese suderinimo galimybes ir tikslingumą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, jog aiškiai reikia teisės akto, kad būtų nustatyti civilinėms byloms taikytini procesiniai standartai, ir ragina Komisiją pateikti Stokholmo programos, kurią Europos Vadovų Taryba priėmė laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, įgyvendinimo veiksmų planą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | todėl, vadovaudamasis SESV 225 straipsniu, Komisijos prašo iki 2018 m. birželio 30 d. pagal SESV 81 straipsnio 2 dalį pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl bendrų būtiniausių civilinio proceso standartų, kuriame būtų atsižvelgta į šio dokumento priede nustatytas rekomendacijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | patvirtina, kad prie šios rezoliucijos pridėtose rekomendacijose paisoma pagrindinių teisių ir subsidiarumo bei proporcingumo principų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad prašomas pateikti pasiūlymas neturi finansinio poveikio, nes nustačius būtiniausius civilinio proceso standartus bus užtikrinta masto ekonomija – sumažės proceso šalių ir jų atstovų išlaidos, nes jiems nereikės susipažinti su kitos šalies civilinio proceso tvarka; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  PE 572.853, 2015 m. gruodis.

(2)  PE 581.385, 2016 m. birželis.

(3)  PE 559.499, 2015 m. birželis.

(4)  PE 556.971, 2016 m. birželis.

(5)  Uniform Law Review, 2004 m. Nr. 4.

(6)  Storme, Study on the approximation of the laws and rules of the Member States concerning certain aspects of the procedure for civil litigation (Final Report, Dordrecht, 1994 m.).

(7)  Žr., be kita ko, 1976 m. gruodžio 16 d. sprendimą Comet BV prieš Produktschap voor Siergewassen, 45/76, ECLI:ES:C:1976:191, ir 1986 m. gegužės 15 d. sprendimą Marguerite Johnston prieš Chief Constable of the Royal Ulster Constabulary, 222/84, ECLI:ES:C:1986:206.

(8)  Jie pateikiami internete šiuo adresu http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_EN.pdf

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0276.

(10)  Žr., be kita ko, 2007 m. kovo 13 d. sprendimą Unibet (London) Ltd ir Unibet (International) Ltd prieš Justitiekanslern, C-432/05, ECLI:ES:C:2007:163.

(11)  2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2007, nustatantis Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą (OL L 199, 2007 7 31, p. 1).

(12)  2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyva 2003/8/EB, numatanti teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo tarptautiniuose ginčuose pagerinimą nustatant minimalias bendras teisinės pagalbos tokiems ginčams taisykles (OL L 26, 2003 1 31, p. 41).

(13)  2013 m. birželio 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Sąjungos teisės aktuose įtvirtintų teisių pažeidimo atvejais taikytinų valstybių narių įpareigojamųjų ir kompensacinių kolektyvinio teisių gynimo mechanizmų bendrųjų principų (OL L 201, 2013 7 26, p. 60).

(14)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/22/EB dėl ieškinių dėl uždraudimo ginant vartotojų interesus (OL L 110, 2009 5 1, p. 30).

(15)  2014 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/104/ES dėl tam tikrų taisyklių, kuriomis reglamentuojami pagal nacionalinę teisę nagrinėjami ieškiniai dėl žalos, patirtos dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos konkurencijos teisės nuostatų pažeidimo, atlyginimo (OL L 349, 2014 12 5, p. 1).

(16)  Žr., pvz., Europos ieškinių dėl nedidelių sumų reglamentą (žr. G konstatuojamosios dalies antrą išnašą) ir Europinio sąskaitos blokavimo įsakymo reglamentą (2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 655/2014, kuriuo nustatoma europinio sąskaitos blokavimo įsakymo procedūra, siekiant palengvinti tarpvalstybinį skolų išieškojimą civilinėse ir komercinėse bylose (OL L 189, 2014 6 27, p. 59)).

(17)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/48/EB dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo (OL L 157, 2004 4 30, p. 45).

(18)  Žr. G konstatuojamosios dalies ketvirtą išnašą.

(19)  Žr. G konstatuojamosios dalies penktą išnašą.

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS.

REKOMENDACIJOS DĖL EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS DĖL ES BENDRŲ BŪTINIAUSIŲ CIVILINIO PROCESO STANDARTŲ

A.   PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO PRINCIPAI IR TIKSLAI

| 1. | Sąjungoje teisės aktų vykdymo užtikrinimas teismuose ir toliau daugiausia reglamentuojamas nacionalinėmis procesinėmis taisyklėmis ir praktika. Nacionaliniai teismai taip pat yra Sąjungos teismai. Taigi tai, ar bus užtikrintas sąžiningumas, teisingumas ir efektyvumas, taip pat veiksmingas Sąjungos teisės aktų taikymas, priklauso nuo to, kaip juose vykdomi teismo procesai. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taikant civilinėse bylose priimtų teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principą, valstybės narės ėmė labiau pasitikėti viena kitos civilinės teisenos sistemomis, o tuo tarpu valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimas gali palengvinti institucijų tarpusavio bendradarbiavimą ir žmogaus teisių teisminę apsaugą. Tarpusavio pasitikėjimo laipsnis labai priklauso nuo keleto kriterijų, tarp kurių, inter alia, – ieškovų arba atsakovų teisių apsaugos mechanizmai ir teisės kreiptis į teismą užtikrinimas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nors valstybės narės yra Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) šalys, patirtis rodo, kad vien tai ne visada savaime suteikia pakankamai pasitikėjimo kitų valstybių narių civilinės teisenos sistemomis. Valstybių narių nacionalinės civilinio proceso taisyklės gerokai skiriasi, dažnai tam tikrų pagrindinių procesinių principų ir garantijų požiūriu, todėl galėtų būti pakirstas teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Taigi siekiant apsaugoti pagrindines Sąjungos piliečių teises ir laisves, padėti modernizuoti nacionalinius procesus ir užtikrinti vienodas sąlygas įmonėms ir didesnį augimą, kurį lemia veiksmingos ir efektyvios teisės sistemos, būtina priimti direktyvą, kurioje būtų labiau išplėtoti Chartijoje ir EŽTK nustatyti būtiniausi standartai. Teisingas tokio pasiūlymo teisinis pagrindas – SESV 81 straipsnio 2 dalis, susijusi su bendradarbiavimo civilinėse bylose priemonėmis. Direktyva turi būti priimta pagal įprastą teisėkūros procedūrą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bendri būtiniausi civilinio proceso standartai yra būtini siekiant sudaryti tvirtą pagrindą nacionalinės teisės aktų derinimui ir tobulinimui, atsižvelgiant į valstybėms narėms suteikiamą lankstumą rengiant naujus civilinį procesą reglamentuojančius teisės aktus ir taip pat į bendrą sutarimą dėl praktikos civilinės teisenos srityje principų. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nustačius bendrus būtiniausius standartus turėtų padidėti pasitikėjimas visų valstybių narių civilinės teisenos sistemomis, o dėl to būtų sudarytos sąlygos teismams veiksmingiau, greičiau ir lanksčiau bendradarbiauti tarpusavio pasitikėjimo sąlygomis. Tokios bendros būtiniausios taisyklės taip pat turėtų padėti pašalinti laisvo piliečių judėjimo valstybių narių teritorijose kliūtis ir tokiu būdu užtikrinti, kad visų pirma į užsienį keliaujantiems asmenims neliktų abejonių dėl to, kaip elgtis susidūrus su civilinio proceso sistemomis kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Siūloma direktyva nesiekiama visiškai pakeisti valstybių narių nacionalinių civilinio proceso sistemų. Šia direktyva, kurioje paisoma nacionalinių ypatumų ir pagrindinės teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, užtikrinančios veiksmingą ir faktišką naudojimąsi teise kreiptis į teismą, siekiama nustatyti bendrus būtiniausius valstybių narių civilinio proceso veikimo ir vykdymo visose į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančiose bylose standartus. Ja taip pat siekiama sudaryti pagrindą laipsniškai stiprinti valstybių narių civilinio proceso sistemų derinimą. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Šis pasiūlymas nedaro poveikio valstybių narių nuostatoms dėl jų teismų darbo organizavimo ir jų teisėjų skyrimo taisyklėms. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, nes valstybės narės, veikdamos pavieniui, negali nustatyti būtiniausių civilinio proceso standartų ir šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas absoliučiai būtina siekiant Sąjungoje užtikrinti veiksmingą teisę kreiptis į teismą ir tarpusavio pasitikėjimą. |
| --- | --- |

9.

B.   PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TEKSTAS

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl Europos Sąjungos bendrų būtiniausių civilinio proceso standartų

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 81 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Parlamento prašymą, pateiktą Europos Komisijai,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Sąjunga yra užsibrėžusi tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Siekdama palaipsniui kurti tokią erdvę, Sąjunga turi patvirtinti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, ypač kai jos yra būtinos tinkamam vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga yra užsibrėžusi tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Siekdama palaipsniui kurti tokią erdvę, Sąjunga turi patvirtinti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, ypač kai jos yra būtinos tinkamam vidaus rinkos veikimui;

| (2) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalį tomis priemonėmis turėtų būti siekiama, be kita ko, užtikrinti teismo sprendimų tarpusavio pripažinimą ir vykdymą valstybėse narėse, dokumentų įteikimą kitose valstybėse narėse, bendradarbiavimą renkant įrodymus, galimybę veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą ir civiliniam procesui tinkamai veikti trukdančių kliūčių šalinimą, prireikus skatinant valstybėse narėse taikomų civilinio proceso normų suderinamumą; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalį tomis priemonėmis turėtų būti siekiama, be kita ko, užtikrinti teismo sprendimų tarpusavio pripažinimą ir vykdymą valstybėse narėse, dokumentų įteikimą kitose valstybėse narėse, bendradarbiavimą renkant įrodymus, galimybę veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą ir civiliniam procesui tinkamai veikti trukdančių kliūčių šalinimą, prireikus skatinant valstybėse narėse taikomų civilinio proceso normų suderinamumą;

| (3) | pagal 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperės Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės narės išvadas, ypač jų 33 punktą, pagerintas nuosprendžių ir kitų teismo sprendimų tarpusavio pripažinimas ir būtinas teisės aktų derinimas sudarytų palankesnes sąlygas kompetentingoms valdžios institucijoms bendradarbiauti ir užtikrinti teisminę asmens teisių apsaugą. Todėl tarpusavio pripažinimo principas turėtų tapti teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose Sąjungoje pagrindu; |
| --- | --- |

(3)

pagal 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperės Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės narės išvadas, ypač jų 33 punktą, pagerintas nuosprendžių ir kitų teismo sprendimų tarpusavio pripažinimas ir būtinas teisės aktų derinimas sudarytų palankesnes sąlygas kompetentingoms valdžios institucijoms bendradarbiauti ir užtikrinti teisminę asmens teisių apsaugą. Todėl tarpusavio pripažinimo principas turėtų tapti teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose Sąjungoje pagrindu;

| (4) | pagal Komisijos veiksmų planą dėl Stokholmo programos, kurią Europos Vadovų Tarybą priėmė laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, įgyvendinimo, Europos teisminė erdvė ir tinkamas bendrosios rinkos veikimas grindžiami kertiniu tarpusavio pripažinimo principu, kuris savo ruožtu pagrįstas idėja, kad valstybės narės pasitiki viena kitos teismų sistemomis. Šis principas gali būti veiksmingai taikomas tik tuo atveju, jeigu teisėjai, teisininkai, įmonės ir piliečiai pasitiki vieni kitais. To pasitikėjimo laipsnis priklauso nuo keleto kriterijų, įskaitant proceso šalių procesinių teisių apsaugos civiliniame procese mechanizmų buvimą. Todėl siekiant užtikrinti to principo taikymą, reikalingi bendri būtiniausi standartai, kuriais būtų sustiprinta teisė į teisingą bylos nagrinėjimą, padidintas teismų sistemų efektyvumas ir padėta kurti veiksmingą teismo sprendimų vykdymo užtikrinimo tvarką; |
| --- | --- |

(4)

pagal Komisijos veiksmų planą dėl Stokholmo programos, kurią Europos Vadovų Tarybą priėmė laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, įgyvendinimo, Europos teisminė erdvė ir tinkamas bendrosios rinkos veikimas grindžiami kertiniu tarpusavio pripažinimo principu, kuris savo ruožtu pagrįstas idėja, kad valstybės narės pasitiki viena kitos teismų sistemomis. Šis principas gali būti veiksmingai taikomas tik tuo atveju, jeigu teisėjai, teisininkai, įmonės ir piliečiai pasitiki vieni kitais. To pasitikėjimo laipsnis priklauso nuo keleto kriterijų, įskaitant proceso šalių procesinių teisių apsaugos civiliniame procese mechanizmų buvimą. Todėl siekiant užtikrinti to principo taikymą, reikalingi bendri būtiniausi standartai, kuriais būtų sustiprinta teisė į teisingą bylos nagrinėjimą, padidintas teismų sistemų efektyvumas ir padėta kurti veiksmingą teismo sprendimų vykdymo užtikrinimo tvarką;

| (5) | šia direktyva, kuria bus nustatytos būtiniausios proceso šalių procesinių teisių apsaugos taisyklės ir užtikrinama galimybė lengviau pasinaudoti teise kreiptis į teismą, turėtų būti sustiprintas valstybių narių pasitikėjimas kitų valstybių narių civilinės teisenos sistemomis, taigi galėtų būti padėta Sąjungoje puoselėti pagrindinių teisių kultūrą, taip pat užtikrinti veiksmingesnę vidaus rinką, o kartu turėtų užtikrintos Sąjungos pagrindinės laisvės sukuriant labiau pagrįstą bendrą teisingumo, teisinio tikrumo ir nuspėjamumo pojūtį; |
| --- | --- |

(5)

šia direktyva, kuria bus nustatytos būtiniausios proceso šalių procesinių teisių apsaugos taisyklės ir užtikrinama galimybė lengviau pasinaudoti teise kreiptis į teismą, turėtų būti sustiprintas valstybių narių pasitikėjimas kitų valstybių narių civilinės teisenos sistemomis, taigi galėtų būti padėta Sąjungoje puoselėti pagrindinių teisių kultūrą, taip pat užtikrinti veiksmingesnę vidaus rinką, o kartu turėtų užtikrintos Sąjungos pagrindinės laisvės sukuriant labiau pagrįstą bendrą teisingumo, teisinio tikrumo ir nuspėjamumo pojūtį;

| (6) | šios direktyvos nuostatos turėtų būti taikomos tarpvalstybinio pobūdžio civiliniams ginčams, įskaitant ginčus, kylančius dėl Sąjungos teisės garantuojamų teisių ir laisvių pažeidimų. Šioje direktyvoje minimi pagal Sąjungos teisę užtikrintų teisių pažeidimai apima bet kokius atvejus, kai dėl Sąjungos lygmeniu nustatytų taisyklių pažeidimo fiziniams ir juridiniams asmenims padaroma arba gali būti padaroma žala. Valstybės narės šios direktyvos nuostatas gali netrukdomos taikyti ir išimtinai nacionalinės civilinės teisenos byloms; |
| --- | --- |

(6)

šios direktyvos nuostatos turėtų būti taikomos tarpvalstybinio pobūdžio civiliniams ginčams, įskaitant ginčus, kylančius dėl Sąjungos teisės garantuojamų teisių ir laisvių pažeidimų. Šioje direktyvoje minimi pagal Sąjungos teisę užtikrintų teisių pažeidimai apima bet kokius atvejus, kai dėl Sąjungos lygmeniu nustatytų taisyklių pažeidimo fiziniams ir juridiniams asmenims padaroma arba gali būti padaroma žala. Valstybės narės šios direktyvos nuostatas gali netrukdomos taikyti ir išimtinai nacionalinės civilinės teisenos byloms;

| (7) | visos valstybės narės yra 1950 m. lapkričio 4 d. Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos susitariančiosios šalys. Šioje direktyvoje nurodyti klausimai turi būti sprendžiami laikantis tos konvencijos ir visų pirma paisant teisių į teisingą bylos nagrinėjimą ir į veiksmingą teisinę gynybą; |
| --- | --- |

(7)

visos valstybės narės yra 1950 m. lapkričio 4 d. Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos susitariančiosios šalys. Šioje direktyvoje nurodyti klausimai turi būti sprendžiami laikantis tos konvencijos ir visų pirma paisant teisių į teisingą bylos nagrinėjimą ir į veiksmingą teisinę gynybą;

| (8) | šia direktyva siekiama skatinti taikyti bendrus būtiniausius civilinio proceso standartus, kad Sąjungoje būtų užtikrinta veiksminga teisė kreiptis į teismą. Visuotinai pripažinta teisė kreiptis į teismą taip pat įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnyje; |
| --- | --- |

(8)

šia direktyva siekiama skatinti taikyti bendrus būtiniausius civilinio proceso standartus, kad Sąjungoje būtų užtikrinta veiksminga teisė kreiptis į teismą. Visuotinai pripažinta teisė kreiptis į teismą taip pat įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 47 straipsnyje;

| (9) | civilinį procesą reikėtų dar patobulinti pasinaudojant technologijų pažanga teisingumo srityje ir naujomis priemonėmis, kuriomis gali naudotis teismai, nes jos gali padėti įveikti geografinius atstumus ir sumažinti dėl jų kylančias dideles išlaidas ir ilgą proceso trukmę. Siekiant dar sumažinti bylinėjimosi išlaidas ir sutrumpinti proceso trukmę, šalys ir teismai turėtų būti labiau skatinami naudotis šiuolaikinėmis ryšių technologijomis; |
| --- | --- |

(9)

civilinį procesą reikėtų dar patobulinti pasinaudojant technologijų pažanga teisingumo srityje ir naujomis priemonėmis, kuriomis gali naudotis teismai, nes jos gali padėti įveikti geografinius atstumus ir sumažinti dėl jų kylančias dideles išlaidas ir ilgą proceso trukmę. Siekiant dar sumažinti bylinėjimosi išlaidas ir sutrumpinti proceso trukmę, šalys ir teismai turėtų būti labiau skatinami naudotis šiuolaikinėmis ryšių technologijomis;

| (10) | kad asmenys galėtų būti apklausti nereikalaujant, kad jie atvyktų į teismą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad žodinį nagrinėjimą ir įrodymų rinkimą apklausiant liudytojus, ekspertus ar šalis būtų galima vykdyti naudojant bet kurias tinkamas nuotolinio ryšio priemones, išskyrus atvejus, kai dėl ypatingų bylos aplinkybių tokios technologijos naudojimas būtų netinkamas teisingam bylos nagrinėjimui užtikrinti. Ši nuostata nedaro poveikio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1206/2001 (1) taikymui. |
| --- | --- |

(10)

kad asmenys galėtų būti apklausti nereikalaujant, kad jie atvyktų į teismą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad žodinį nagrinėjimą ir įrodymų rinkimą apklausiant liudytojus, ekspertus ar šalis būtų galima vykdyti naudojant bet kurias tinkamas nuotolinio ryšio priemones, išskyrus atvejus, kai dėl ypatingų bylos aplinkybių tokios technologijos naudojimas būtų netinkamas teisingam bylos nagrinėjimui užtikrinti. Ši nuostata nedaro poveikio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1206/2001 (1) taikymui.

| (11) | valstybių narių teismai turėtų turėti galimybę techniniais, teisiniais ar kitais su įrodymais susijusiais klausimais kliautis ekspertų išvadomis. Išskyrus atvejus, kai reikia imtis prievartos priemonių, ir vadovaujantis laisve teikti paslaugas bei Teisingumo Teismo praktika, vienos valstybės narės teisėjai turėtų turėti galimybę paskirti ekspertus, kurie atliktų ekspertizę kitoje valstybėje narėje, o jai vykdyti nebūtų būtina iš anksto gauti leidimą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas atlikti teisminę ekspertizę ir atsižvelgiant į kliūtis, su kuriomis susiduriama vienos valstybės narės jurisdikcijoje norint paskirti pakankamai kvalifikuotus ekspertus, pavyzdžiui, dėl techninio bylos sudėtingumo arba dėl tiesioginių ar netiesioginių ekspertą ir proceso šalis siejančių ryšių, turėtų būti sukurtas ir nuolat atnaujinamas visų nacionalinių ekspertų sąrašų Europos katalogas, kuris turėtų būti skelbiamas Europos e. teisingumo portale; |
| --- | --- |

(11)

valstybių narių teismai turėtų turėti galimybę techniniais, teisiniais ar kitais su įrodymais susijusiais klausimais kliautis ekspertų išvadomis. Išskyrus atvejus, kai reikia imtis prievartos priemonių, ir vadovaujantis laisve teikti paslaugas bei Teisingumo Teismo praktika, vienos valstybės narės teisėjai turėtų turėti galimybę paskirti ekspertus, kurie atliktų ekspertizę kitoje valstybėje narėje, o jai vykdyti nebūtų būtina iš anksto gauti leidimą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas atlikti teisminę ekspertizę ir atsižvelgiant į kliūtis, su kuriomis susiduriama vienos valstybės narės jurisdikcijoje norint paskirti pakankamai kvalifikuotus ekspertus, pavyzdžiui, dėl techninio bylos sudėtingumo arba dėl tiesioginių ar netiesioginių ekspertą ir proceso šalis siejančių ryšių, turėtų būti sukurtas ir nuolat atnaujinamas visų nacionalinių ekspertų sąrašų Europos katalogas, kuris turėtų būti skelbiamas Europos e. teisingumo portale;

| (12) | laikinosiomis ir apsaugos priemonėmis turėtų būti užtikrinta tinkama pareiškėjo interesų siekti, kad būtų suteikta laikinoji apsauga, ir atsakovo interesų užkirsti kelią piktnaudžiavimui tokia apsauga pusiausvyra. Jeigu nustatyti laikinąsias priemones prašoma, kol teismas nėra priėmęs sprendimo, teismas, kuriam pateiktas šis prašymas, turėtų būti įsitikinęs, remdamasis pareiškėjo pateiktais įrodymais, jog yra tikėtina, kad jo reikalavimas atsakovo atžvilgiu dėl bylos esmės bus patenkintas. Be to, visais atvejais turėtų būti reikalaujama, jog pareiškėjas teismui įrodytų, kad jo reikalavimui skubiai reikalinga teisminė apsauga ir kad be laikinųjų priemonių gali būti trukdoma arba gerokai sunkiau įvykdyti esamą arba būsimą teismo sprendimą; |
| --- | --- |

(12)

laikinosiomis ir apsaugos priemonėmis turėtų būti užtikrinta tinkama pareiškėjo interesų siekti, kad būtų suteikta laikinoji apsauga, ir atsakovo interesų užkirsti kelią piktnaudžiavimui tokia apsauga pusiausvyra. Jeigu nustatyti laikinąsias priemones prašoma, kol teismas nėra priėmęs sprendimo, teismas, kuriam pateiktas šis prašymas, turėtų būti įsitikinęs, remdamasis pareiškėjo pateiktais įrodymais, jog yra tikėtina, kad jo reikalavimas atsakovo atžvilgiu dėl bylos esmės bus patenkintas. Be to, visais atvejais turėtų būti reikalaujama, jog pareiškėjas teismui įrodytų, kad jo reikalavimui skubiai reikalinga teisminė apsauga ir kad be laikinųjų priemonių gali būti trukdoma arba gerokai sunkiau įvykdyti esamą arba būsimą teismo sprendimą;

| (13) | šios direktyvos nuostatos neturėtų daryti poveikio konkrečių nuostatų dėl intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo, įtvirtintų Sąjungos aktuose ir visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/48/EB (2), taikymui. Ji taip pat neturėtų daryti poveikio konkrečių nuostatų dėl tarpvalstybinių skolų išieškojimo, įtvirtintų Reglamente dėl europinio sąskaitos blokavimo įsakymo (3), taikymui; |
| --- | --- |

(13)

šios direktyvos nuostatos neturėtų daryti poveikio konkrečių nuostatų dėl intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo, įtvirtintų Sąjungos aktuose ir visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/48/EB (2), taikymui. Ji taip pat neturėtų daryti poveikio konkrečių nuostatų dėl tarpvalstybinių skolų išieškojimo, įtvirtintų Reglamente dėl europinio sąskaitos blokavimo įsakymo (3), taikymui;

| (14) | teismams turėtų būti pavestas svarbus vaidmuo ginant visų šalių teises ir interesus, taip pat efektyviai ir veiksmingai organizuojant civilinį procesą; |
| --- | --- |

(14)

teismams turėtų būti pavestas svarbus vaidmuo ginant visų šalių teises ir interesus, taip pat efektyviai ir veiksmingai organizuojant civilinį procesą;

| (15) | Europos Sąjungos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo politikoje numatytas tikslas užtikrinti teisingą bylos nagrinėjimą, geresnį teisės kreiptis į teismus įgyvendinimą ir stiprinti tarpusavio pasitikėjimą turėtų apimti galimybę naudotis teisminiais ir neteisminiais ginčų sprendimo būdais. Siekdamos skatinti šalis naudotis tarpininkavimu, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų senaties terminams taikomos taisyklės neužkirstų kelio šalims kreiptis į teismą ar arbitražą, jeigu jų bandymas išspręsti ginčą tarpininkavimo būdu būtų nesėkmingas; |
| --- | --- |

(15)

Europos Sąjungos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo politikoje numatytas tikslas užtikrinti teisingą bylos nagrinėjimą, geresnį teisės kreiptis į teismus įgyvendinimą ir stiprinti tarpusavio pasitikėjimą turėtų apimti galimybę naudotis teisminiais ir neteisminiais ginčų sprendimo būdais. Siekdamos skatinti šalis naudotis tarpininkavimu, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų senaties terminams taikomos taisyklės neužkirstų kelio šalims kreiptis į teismą ar arbitražą, jeigu jų bandymas išspręsti ginčą tarpininkavimo būdu būtų nesėkmingas;

| (16) | dėl valstybių narių civilinio proceso taisyklių, ypač reglamentuojančių dokumentų įteikimą, skirtumų būtina apibrėžti būtiniausius reikalavimus, kurie turėtų būti taikomi į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančioms civilinėms byloms. Visų pirma pirmenybė turėtų būti teikiama dokumentų įteikimo būdams, kuriais užtikrinamas skubus ir saugus įteikiamų dokumentų gavimas, patvirtinamas pristatymo įrodymu. Todėl turėtų būti visapusiškai skatinama naudoti šiuolaikines ryšių technologijas. Elektroninis dokumentų įteikimas šalims turėtų būti prilygintas įteikimui paštu. Turimomis elektroninėmis priemonėmis turėtų būti užtikrinama, kad gaunamų dokumentų ir kito susirašinėjimo turinys būtų tikras ir teisingas ir atitiktų siunčiamų dokumentų ir kito susirašinėjimo turinį ir kad pagal gavimo patvirtinimui naudojamą metodą adresatas patvirtintų gavęs dokumentus ir taip pat būtų patvirtinama jų gavimo data; |
| --- | --- |

(16)

dėl valstybių narių civilinio proceso taisyklių, ypač reglamentuojančių dokumentų įteikimą, skirtumų būtina apibrėžti būtiniausius reikalavimus, kurie turėtų būti taikomi į Sąjungos teisės taikymo sritį patenkančioms civilinėms byloms. Visų pirma pirmenybė turėtų būti teikiama dokumentų įteikimo būdams, kuriais užtikrinamas skubus ir saugus įteikiamų dokumentų gavimas, patvirtinamas pristatymo įrodymu. Todėl turėtų būti visapusiškai skatinama naudoti šiuolaikines ryšių technologijas. Elektroninis dokumentų įteikimas šalims turėtų būti prilygintas įteikimui paštu. Turimomis elektroninėmis priemonėmis turėtų būti užtikrinama, kad gaunamų dokumentų ir kito susirašinėjimo turinys būtų tikras ir teisingas ir atitiktų siunčiamų dokumentų ir kito susirašinėjimo turinį ir kad pagal gavimo patvirtinimui naudojamą metodą adresatas patvirtintų gavęs dokumentus ir taip pat būtų patvirtinama jų gavimo data;

| (17) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad civilinio proceso šalys turėtų teisę į savo pasirinktą advokatą. Tarpvalstybinių ginčų atveju šalys turėtų turėti teisę į advokatą buveinės valstybėje preliminarioms konsultacijoms ir į kitą advokatą priimančioje valstybėje, kuris rūpintųsi bylinėjimusi. Bendravimo tarp šalių ir jų advokato konfidencialumas itin svarbus norint užtikrinti galimybę veiksmingai naudotis teise į teisingą bylos nagrinėjimą. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti susitikimų ir kitų formų bendravimo tarp advokato ir šalių konfidencialumą naudojantis šioje direktyvoje numatyta teise į advokatą. Bylos šalys turėtų turėti galimybę atsisakyti pagal šią direktyvą suteikiamos teisės, tačiau jos turi būti informuojamos apie galimas šios teisės atsisakymo pasekmes; |
| --- | --- |

(17)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad civilinio proceso šalys turėtų teisę į savo pasirinktą advokatą. Tarpvalstybinių ginčų atveju šalys turėtų turėti teisę į advokatą buveinės valstybėje preliminarioms konsultacijoms ir į kitą advokatą priimančioje valstybėje, kuris rūpintųsi bylinėjimusi. Bendravimo tarp šalių ir jų advokato konfidencialumas itin svarbus norint užtikrinti galimybę veiksmingai naudotis teise į teisingą bylos nagrinėjimą. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti susitikimų ir kitų formų bendravimo tarp advokato ir šalių konfidencialumą naudojantis šioje direktyvoje numatyta teise į advokatą. Bylos šalys turėtų turėti galimybę atsisakyti pagal šią direktyvą suteikiamos teisės, tačiau jos turi būti informuojamos apie galimas šios teisės atsisakymo pasekmes;

| (18) | ieškovo neturėtų būti reikalaujama vykti į valstybę narę, kurioje kreipiamasi į teismą, teismo mokesčiams sumokėti ar tuo tikslu samdyti advokatą. Kad ieškovams būtų užtikrinama galimybė veiksmingai dalyvauti procese, valstybės narės turėtų mažų mažiausiai pasiūlyti bent vieną iš šioje direktyvoje nurodytų nuotolinio mokėjimo priemonių. Informacija apie teismo mokesčius ir mokėjimo būdus, taip pat apie valstybių narių valdžios institucijas ar organizacijas, kompetentingas teikti praktinę pagalbą, turėtų būti skaidri ir lengvai prieinama internetu naudojantis atitinkamomis nacionalinėmis svetainėmis; |
| --- | --- |

(18)

ieškovo neturėtų būti reikalaujama vykti į valstybę narę, kurioje kreipiamasi į teismą, teismo mokesčiams sumokėti ar tuo tikslu samdyti advokatą. Kad ieškovams būtų užtikrinama galimybė veiksmingai dalyvauti procese, valstybės narės turėtų mažų mažiausiai pasiūlyti bent vieną iš šioje direktyvoje nurodytų nuotolinio mokėjimo priemonių. Informacija apie teismo mokesčius ir mokėjimo būdus, taip pat apie valstybių narių valdžios institucijas ar organizacijas, kompetentingas teikti praktinę pagalbą, turėtų būti skaidri ir lengvai prieinama internetu naudojantis atitinkamomis nacionalinėmis svetainėmis;

| (19) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų paisoma Chartijos 47 straipsnio trečioje pastraipoje numatytos pagrindinės teisės į teisinę pagalbą. Visi fiziniai arba juridiniai asmenys, kaip ieškovai arba atsakovai dalyvaujantys į šios direktyvos taikymo sritį patenkančiuose civiliniuose ginčuose, turėtų turėti galimybę įrodyti savo teises teismuose net jei dėl savo asmeninės finansinės padėties negali padengti bylinėjimosi išlaidų. Teisinė pagalba turėtų apimti konsultacijas iki bylinėjimosi, siekiant susitarti prieš prasidedant teismo procesui, teisinę pagalbą kreipiantis į teismą dėl bylos iškėlimo ir susijusią su atstovavimu teisme bei pagalbą, susijusią su bylinėjimosi išlaidomis. Ši nuostata nedaro poveikio Tarybos direktyvai 2003/8/EB (4); |
| --- | --- |

(19)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų paisoma Chartijos 47 straipsnio trečioje pastraipoje numatytos pagrindinės teisės į teisinę pagalbą. Visi fiziniai arba juridiniai asmenys, kaip ieškovai arba atsakovai dalyvaujantys į šios direktyvos taikymo sritį patenkančiuose civiliniuose ginčuose, turėtų turėti galimybę įrodyti savo teises teismuose net jei dėl savo asmeninės finansinės padėties negali padengti bylinėjimosi išlaidų. Teisinė pagalba turėtų apimti konsultacijas iki bylinėjimosi, siekiant susitarti prieš prasidedant teismo procesui, teisinę pagalbą kreipiantis į teismą dėl bylos iškėlimo ir susijusią su atstovavimu teisme bei pagalbą, susijusią su bylinėjimosi išlaidomis. Ši nuostata nedaro poveikio Tarybos direktyvai 2003/8/EB (4);

| (20) | kad Europos teisminė erdvė veiktų efektyviai, nepaprastai svarbu sukurti Europos teismų kultūrą, pagal kurią būtų visapusiškai laikomasi subsidiarumo, proporcingumo ir teismų nepriklausomumo principų. Itin svarbus šio proceso elementas yra teisėjų mokymas, nes taip skatinamas valstybių narių, praktikuojančių teisininkų ir piliečių tarpusavio pasitikėjimas. Šiuo požiūriu valstybės narės turėtų bendradarbiauti ir remti profesinį mokymą bei teisės specialistų geriausios praktikos mainus; |
| --- | --- |

(20)

kad Europos teisminė erdvė veiktų efektyviai, nepaprastai svarbu sukurti Europos teismų kultūrą, pagal kurią būtų visapusiškai laikomasi subsidiarumo, proporcingumo ir teismų nepriklausomumo principų. Itin svarbus šio proceso elementas yra teisėjų mokymas, nes taip skatinamas valstybių narių, praktikuojančių teisininkų ir piliečių tarpusavio pasitikėjimas. Šiuo požiūriu valstybės narės turėtų bendradarbiauti ir remti profesinį mokymą bei teisės specialistų geriausios praktikos mainus;

| (21) | šioje direktyvoje nustatomos minimalios taisyklės. Valstybės narės gali plėsti šioje direktyvoje nustatytas teises, kad užtikrintų aukštesnio lygio apsaugą. Tokia aukštesnio lygio apsauga neturėtų būti kliūtis tarpusavio pasitikėjimo ir teisės netrukdomai kreiptis į teismą aspektais, kuriems stiprinti parengtos šios minimalios taisyklės. Taigi neturėtų būti pakenkta Chartijoje, kaip ją aiškina Teisingumo Teismas, numatytam apsaugos lygiui ir Sąjungos teisės viršenybei, nedalomumui ir veiksmingumui; |
| --- | --- |

(21)

šioje direktyvoje nustatomos minimalios taisyklės. Valstybės narės gali plėsti šioje direktyvoje nustatytas teises, kad užtikrintų aukštesnio lygio apsaugą. Tokia aukštesnio lygio apsauga neturėtų būti kliūtis tarpusavio pasitikėjimo ir teisės netrukdomai kreiptis į teismą aspektais, kuriems stiprinti parengtos šios minimalios taisyklės. Taigi neturėtų būti pakenkta Chartijoje, kaip ją aiškina Teisingumo Teismas, numatytam apsaugos lygiui ir Sąjungos teisės viršenybei, nedalomumui ir veiksmingumui;

| (22) | kadangi valstybės narės negali pakankamai veiksmingai siekti šios direktyvos tikslų, t. y. nustatyti bendrų minimalių civilinio proceso standartų – tačiau dėl veiksmų masto arba poveikio jų gali būti geriau siekiama Sąjungos lygmeniu – Sąjunga, vadovaudamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu, gali tvirtinti priemones. Remiantis šiame straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, pagal šią direktyvą neviršijama tai, kas būtina šiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(22)

kadangi valstybės narės negali pakankamai veiksmingai siekti šios direktyvos tikslų, t. y. nustatyti bendrų minimalių civilinio proceso standartų – tačiau dėl veiksmų masto arba poveikio jų gali būti geriau siekiama Sąjungos lygmeniu – Sąjunga, vadovaudamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu, gali tvirtinti priemones. Remiantis šiame straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, pagal šią direktyvą neviršijama tai, kas būtina šiems tikslams pasiekti;

| (23) | remiantis Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, [3 straipsniu] / [1 ir 2 straipsniais], [šios valstybės narės pranešė pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šią direktyvą] / [nedarant poveikio šio protokolo 4 straipsniui, tos valstybės narės nedalyvauja priimant šią direktyvą ir ji nėra joms privaloma ar taikoma]; |
| --- | --- |

(23)

remiantis Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, [3 straipsniu] / [1 ir 2 straipsniais], [šios valstybės narės pranešė pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šią direktyvą] / [nedarant poveikio šio protokolo 4 straipsniui, tos valstybės narės nedalyvauja priimant šią direktyvą ir ji nėra joms privaloma ar taikoma];

| (24) | pagal Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius, Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą ir ji nėra jai privaloma ar taikoma, |
| --- | --- |

(24)

pagal Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius, Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą ir ji nėra jai privaloma ar taikoma,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS.

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

Šios direktyvos tikslas – siekiant užtikrinti visapusišką pagarbą Chartijos 47 straipsnyje ir EŽTK 6 straipsnyje pripažintai teisei į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, suderinti procesines sistemas nustatant būtiniausius civilinio proceso pradėjimo valstybių narių teismuose, vykdymo ir užbaigimo standartus.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Nepažeidžiant civilinio proceso normų, kurios yra arba gali būti numatytos Sąjungos ar nacionalinės teisės aktuose, jei tos normos yra palankesnės proceso šalims, ši direktyva taikoma civilinėms ir komercinėms byloms tarpvalstybinio pobūdžio ginčuose, neatsižvelgiant į teismo pobūdį, išskyrus bylas, susijusias su teisėmis ir pareigomis, kuriomis šalys pagal atitinkamą taikytiną teisę negali pačios disponuoti. Ji netaikoma visų pirma mokesčių, muitų ar administracinėms byloms arba valstybės atsakomybei už veiksmus ir neveikimą vykdant valstybės įgaliojimus (lot. acta jure imperii).

2.   Šioje direktyvoje sąvoka „valstybė narė“ reiškia valstybes nares, išskyrus [Jungtinę Karalystę, Airiją ir] Daniją.

3 straipsnis

Tarpvalstybinio pobūdžio ginčai

1.   Šioje direktyvoje tarpvalstybinio pobūdžio ginčas – tai ginčas, kai:

| a) | bent vienos iš šalių nuolatinė gyvenamoji vieta ar nuolatinio buvimo vieta arba įprastinė gyvenamoji vieta yra kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje kreipiamasi į teismą, arba |
| --- | --- |

a)

bent vienos iš šalių nuolatinė gyvenamoji vieta ar nuolatinio buvimo vieta arba įprastinė gyvenamoji vieta yra kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje kreipiamasi į teismą, arba

| b) | abiejų šalių nuolatinė gyvenamoji vieta ar nuolatinio buvimo vieta yra toje pačioje valstybėje narėje, kurioje kreipiamasi į teismą, o sutarties vykdymo vieta, žalos padarymo vieta arba teismo sprendimo vykdymo vieta yra kitoje valstybėje narėje, arba |
| --- | --- |

b)

abiejų šalių nuolatinė gyvenamoji vieta ar nuolatinio buvimo vieta yra toje pačioje valstybėje narėje, kurioje kreipiamasi į teismą, o sutarties vykdymo vieta, žalos padarymo vieta arba teismo sprendimo vykdymo vieta yra kitoje valstybėje narėje, arba

| c) | abiejų šalių nuolatinė gyvenamoji vieta ar nuolatinio buvimo vieta yra toje pačioje valstybėje narėje, kurioje kreipiamasi į teismą, o ginčijamas klausimas patenka į Sąjungos teisės taikymo sritį. |
| --- | --- |

c)

abiejų šalių nuolatinė gyvenamoji vieta ar nuolatinio buvimo vieta yra toje pačioje valstybėje narėje, kurioje kreipiamasi į teismą, o ginčijamas klausimas patenka į Sąjungos teisės taikymo sritį.

2.   Taikant 1 dalį, nuolatinė gyvenamoji vieta ar nuolatinio buvimo vieta nustatoma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1215/2012 (5) 62 ir 63 straipsnius.

II SKYRIUS.

II SKYRIUS.

BŪTINIAUSI CIVILINIO PROCESO STANDARTAI

BŪTINIAUSI CIVILINIO PROCESO STANDARTAI

Pirmas skirsnis.

Pirmas skirsnis.

Teisingi ir veiksmingi rezultatai

Teisingi ir veiksmingi rezultatai

4 straipsnis

Bendroji prievolė užtikrinti veiksmingą teisminę apsaugą

Valstybės narės numato priemones, procedūras ir teisių gynimo priemones, kurios būtinos pagal Sąjungos teisę civilinėse bylose suteikiamų teisių įgyvendinimui užtikrinti. Tos priemonės, procedūros ir teisių gynimo priemonės turi būti sąžiningos bei teisingos ir neturi būti nepagrįstai sudėtingos ar brangios, taip pat neturi būti nustatomi nepagrįsti terminai ar nepateisinamai vilkinamas laikas, kartu atsižvelgiant į nacionalines ypatybes ir pagrindines teises.

Tos priemonės, procedūros ir teisių gynimo priemonės taip pat turi būti veiksmingos ir proporcingos ir taikomos taip, kad nebūtų sukuriamos kliūtys veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą ir kad būtų numatomos apsaugos priemonės, kuriomis būtų užkertamas kelias piktnaudžiauti tokiomis priemonėmis, procedūromis ar teisių gynimo priemonėmis.

5 straipsnis

Žodinis nagrinėjimas

1.   Valstybės narės užtikrina teisingą bylos nagrinėjimą. Jei šalys negali fiziškai dalyvauti arba šalims susitarus taikyti greitesnio ryšio priemones ir pritarus teismui, valstybės narės užtikrina, kad žodinį nagrinėjimą būtų galima surengti pasinaudojant tinkama nuotolinio ryšio technologija, kaip antai vaizdo konferencijos arba telekonferencijos, jeigu teismas turi galimybę ja naudotis.

2.   Jeigu apklausiamo asmens nuolatinė gyvenamoji vieta arba įprastinė gyvenamoji vieta yra ne toje pačioje valstybėje narėje, kurioje kreipiamasi į teismą, to asmens dalyvavimas žodiniame nagrinėjime per vaizdo konferenciją, telekonferenciją arba naudojant kitą tinkamą nuotolinio ryšio technologiją rengiamas pasinaudojant Reglamente (EB) Nr. 1206/2001 numatytomis procedūromis. Vaizdo konferencijų atveju atsižvelgiama į 2015 m. birželio 15 ir 16 d. Tarybos priimtas Tarybos rekomendacijas dėl tarpvalstybinių vaizdo konferencijų (6) ir į darbą, atliktą plėtojant Europos e. teisingumo portalą.

6 straipsnis

Laikinosios ir apsaugos priemonės

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatytos laikinosios priemonės, kuriomis būtų siekiama išsaugoti faktinę ar teisinę padėtį ir prieš inicijuojant teismo procesą dėl bylos esmės ir bet kuriuo tokio proceso etapu būtų garantuotas visapusiškas vėlesnio teismo sprendimo dėl bylos esmės veiksmingumas.

Tai, be kita ko, turi būti priemonės, nurodytos pirmoje pastraipoje, kuriomis siekiama užkirsti kelią bet kokiam gresiančiam pažeidimui arba tuoj pat nutraukti įtariamą pažeidimą, taip pat išsaugoti turtą, kuris būtinas siekiant užtikrinti, kad vėliau nebūtų trukdoma ar nebūtų gerokai sunkiau įvykdyti reikalavimą.

2.   Nustatant tokias priemones turi būti paisoma teisės į gynybą ir jos turi būti proporcingos įtariamo pažeidimo ypatybėms ir sunkumui, o prireikus turėtų būti galima numatyti garantijas dėl nepateisinamų reikalavimų atsakovo patirtoms išlaidoms ir žalai padengti. Teismai yra įgalioti reikalauti, kad pareiškėjas pateiktų visus jam pagrįstai prieinamus įrodymus, kurių pakaktų jiems įsitikinti, jog prašoma laikinoji priemonė yra reikalinga ir yra proporcinga.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad tinkamai pagrįstais atvejais, kai dėl bet kokio delsimo pareiškėjui būtų padaryta nepataisoma žala arba kai yra akivaizdi grėsmė, kad įrodymai gali būti sunaikinti, laikinųjų priemonių būtų galima imtis neišklausius atsakovo. Tokiu atveju šalims apie tai pranešama nedelsiant ir ne vėliau kaip įgyvendinus priemones.

Tų priemonių peržiūra, įskaitant teisę būti išklausytam, atliekama atsakovo prašymu, siekiant per pagrįstą laikotarpį po pranešimo apie priemones nuspręsti, ar jos turėtų būti pakeistos, atšauktos ar patvirtintos.

Kai šios priemonės, nurodytos pirmoje pastraipoje, atšaukiamos arba kai vėliau nustatoma, kad pažeidimo ar jo grėsmės nebuvo, teismas atsakovo prašymu gali priimti nutartį, kuria pareiškėjas būtų įpareigotas atsakovui suteikti atitinkamą kompensaciją už bet kokią žalą, kurią jis patyrė dėl tų priemonių.

4.   Šis straipsnis nedaro poveikio Direktyvai 2004/48/EB ir Reglamentui (ES) Nr. 655/2014.

Antras skirsnis.

Antras skirsnis.

Teismo proceso veiksmingumas

Teismo proceso veiksmingumas

7 straipsnis

Proceso veiksmingumas

1.   Valstybių narių teismai paiso teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, kuria užtikrinama galimybė veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą, taip pat rungimosi principo, visų pirma kai sprendžia dėl žodinio nagrinėjimo būtinumo, įrodinėjimo priemonių ir įrodymų rinkimo.

2.   Valstybių narių teismai kuo anksčiau imasi veiksmų, neatsižvelgdami į tai, ar konkretiems veiksmams įvairias proceso etapais yra nustatyti senaties terminai.

8 straipsnis

Pagrįsti sprendimai

Valstybės narės užtikrina, kad teismai per pagrįstą laikotarpį priimtų pakankamai išsamius ir pagrįstus sprendimus, kad šalys galėtų veiksmingai pasinaudoti visomis teisėmis į sprendimo peržiūrą arba apskundimą.

9 straipsnis.

Bendrieji proceso organizavimo principai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teismai aktyviai nagrinėtų juose iškeltas bylas ir užtikrintų teisingą, veiksmingą ginčų sprendimą bei darytų tai priimtinu tempu ir priimtinomis išlaidomis, nevaržydami šalių laisvės nustatyti savo bylos dalyką ir patvirtinamuosius įrodymus.

2.   Kiek tai pagrįstai praktiškai įmanoma, teismas organizuoja procesą konsultuodamasis su šalimis. Visų pirma aktyviai organizuojant procesą, be kita ko:

| a) | šalys gali būti skatinamos proceso metu tarpusavyje bendradarbiauti; |
| --- | --- |

a)

šalys gali būti skatinamos proceso metu tarpusavyje bendradarbiauti;

| b) | gali būti ankstyvajame etape nustatomi su procesu susiję klausimai; |
| --- | --- |

b)

gali būti ankstyvajame etape nustatomi su procesu susiję klausimai;

| c) | gali būti greitai nusprendžiama, kuriuos klausimus reikia išsamiai ištirti, ir be ilgų svarstymų išsprendžiami kiti klausimai; |
| --- | --- |

c)

gali būti greitai nusprendžiama, kuriuos klausimus reikia išsamiai ištirti, ir be ilgų svarstymų išsprendžiami kiti klausimai;

| d) | gali būti nusprendžiama dėl tvarkos, kuria turi būti sprendžiami klausimai; |
| --- | --- |

d)

gali būti nusprendžiama dėl tvarkos, kuria turi būti sprendžiami klausimai;

| e) | šalims gali būti padedama visapusiškai arba iš dalies išspręsti bylą; |
| --- | --- |

e)

šalims gali būti padedama visapusiškai arba iš dalies išspręsti bylą;

| f) | gali būti nustatomi tvarkaraščiai bylos nagrinėjimo pažangai kontroliuoti; |
| --- | --- |

f)

gali būti nustatomi tvarkaraščiai bylos nagrinėjimo pažangai kontroliuoti;

| g) | tuo pat metu gali būti nagrinėjama tiek bylos aspektų, kiek teismas gali; |
| --- | --- |

g)

tuo pat metu gali būti nagrinėjama tiek bylos aspektų, kiek teismas gali;

| h) | byla gali būti nagrinėjama nereikalaujant, kad šalys asmeniškai dalyvautų šiame procese; |
| --- | --- |

h)

byla gali būti nagrinėjama nereikalaujant, kad šalys asmeniškai dalyvautų šiame procese;

| i) | gali būti naudojamasi turimomis techninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

i)

gali būti naudojamasi turimomis techninėmis priemonėmis.

10 straipsnis

Įrodymų rinkimas

1.   Atsižvelgdamos į teisę į gynybą ir būtinybę apsaugoti konfidencialią informaciją, valstybės narės užtikrina veiksmingų įrodymų pateikimo, gavimo ir saugojimo priemonių prieinamumą.

2.   Renkant įrodymus, valstybės narės skatina naudotis šiuolaikinėmis ryšių technologijomis. Teismas, į kurį kreiptasi, naudoja paprasčiausias ir pigiausias įrodymų rinkimo priemones.

11 straipsnis

Teismo ekspertai

1.   Nedarydamos poveikio ginčo šalių galimybėms pateikti ekspertų įrodymus, valstybės narės užtikrina, kad teismas bet kuriuo metu galėtų paskirti teismo ekspertus, kad jie pareikštų nuomonę dėl konkrečių bylos aspektų. Teismas tokiam ekspertui pateikia visą informaciją, kurios reikia eksperto nuomonei parengti.

2.   Tarpvalstybiniuose ginčuose, išskyrus atvejus, kai reikia imtis prievartos priemonių arba kai ekspertizė atliekama vietose, susijusiose su valstybės narės valdžios įgyvendinimu, arba vietose, į kurias patekti arba kurių atžvilgiu imtis kitų veiksmų pagal valstybės narės, kurioje atliekama ekspertizė, teisę draudžiama arba leidžiama tik įgaliotiems asmenims, valstybės narės užtikrina, kad teismas galėtų paskirti teismo ekspertą, kuris atliktų ekspertizę už teismo jurisdikcijos ribų, o atitinkamai kitos valstybės narės institucijai iš anksto nereikėtų teikti jokio su tuo susijusio prašymo.

3.   Taikant šio straipsnio 1 ir 2 dalis, Komisija turi parengti Europos ekspertų katalogą, į kurį bus įtraukti esami nacionaliniai ekspertų sąrašai, ir paskelbti jį per Europos e. teisingumo portalą.

4.   Teismo ekspertai garantuoja nepriklausomumą ir nešališkumą, vadovaudamiesi 22 straipsnyje numatytomis teisėjams taikomomis nuostatomis.

5.   Ginčo šalys gali susipažinti su teismui pateikta teismo ekspertų nuomone ir pareikšti pastabas dėl jos.

Trečias skirsnis.

Trečias skirsnis.

Teisė kreiptis į teismą

Teisė kreiptis į teismą

12 straipsnis

Ginčų sprendimas

1.   Valstybės narės užtikrina, jog teismas, jeigu jis laikosi nuomonės, kad ginčas gali būti išspręstas, bet kuriame proceso etape ir atsižvelgdamas į visas bylos aplinkybes šalims galėtų pasiūlyti pasinaudoti tarpininkavimu siekiant išspręsti ginčą arba išnagrinėti galimybę jį išspręsti.

2.   Pirma dalis nedaro poveikio ginčo šalių teisei pasirinkti tarpininkavimą pradedant su tuo ginču susijusį teisminį procesą ar kreipiantis į arbitražą prieš pasibaigiant senaties terminams.

13 straipsnis

Bylinėjimosi išlaidos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teismo mokesčiai, valstybėse narėse imami už civilinių ginčų nagrinėjimą, nebūtų neproporcingi ieškinio sumai ir kad dėl jų netaptų neįmanoma arba pernelyg sudėtinga bylinėtis.

2.   Valstybėje narėje nustatytos civilinėse bylose taikomos teismo išlaidos netrukdo piliečiams iškelti bylą teisme arba pasinaudoti teise kreiptis į teismą.

3.   Šalims sudaroma galimybė teismo mokesčius sumokėti nuotolinio mokėjimo priemonėmis, įskaitant galimybę atlikti mokėjimą iš kitos valstybės narės nei ta, kurioje yra teismas, banko pavedimu arba kredito ar debeto kortele.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad informacija apie teismo mokesčius ir jų mokėjimo būdus, taip pat apie valstybių narių valdžios institucijas ar organizacijas, kompetentingas teikti praktinę pagalbą, būtų skaidresnė ir lengvai prieinama internete. Tuo tikslu valstybės narės perduoda tą informaciją Komisijai, o ši savo ruožtu užtikrina, kad ji būtų viešai paskelbta ir plačiai išplatinta visomis tinkamomis priemonėmis, visų pirma per Europos e. teisingumo portalą.

14 straipsnis

Principas „pralaimėjęs moka“

1.   Valstybės narės užtikrina, kad pralaimėjusioji šalis padengtų bylinėjimosi išlaidas, įskaitant (tačiau ne tik) visas kitos šalies advokato ar kito teisės specialisto atstovavimo arba dokumentų įteikimo ar vertimo išlaidas, kurios yra proporcingos ieškinio sumai ir kurių buvo neišvengiamai turėta.

2.   Jei viena ginčo šalis laimi tik iš dalies arba išskirtinėmis aplinkybėmis, teismai gali priimti nutartį, įpareigojančią teisingai padalyti išlaidas arba ginčo šalims padengti savo išlaidas.

3.   Ginčo šalis padengia visas nebūtinas išlaidas, kurias teismas arba kita šalis patyrė dėl to, kad ji kėlė nereikalingus klausimus arba kitaip nepagrįstai ginčijosi.

4.   Teismas gali pakoreguoti priteistą išlaidų sumą, atsižvelgdamas į nepagrįstą atsisakymą bendradarbiauti arba nesąžiningą dalyvavimą pagal 20 straipsnį dedamose pastangose išspręsti ginčą.

15 straipsnis

Teisinė pagalba

1.   Siekdamos užtikrinti veiksmingą teisę kreiptis į teismą, valstybės narės užtikrina, kad teismai ginčo šaliai galėtų suteikti teisinę pagalbą.

2.   Teisine pagalba gali būti padengiamos visos šios išlaidos arba jų dalis:

| a) | teismo mokesčiai, kuriems taikomos bendros ar dalinės nuolaidos arba kurių terminas peržiūrimas; |
| --- | --- |

a)

teismo mokesčiai, kuriems taikomos bendros ar dalinės nuolaidos arba kurių terminas peržiūrimas;

| b) | teisinės pagalbos ir atstovavimo išlaidos, susijusios su:






  i) | konsultacijomis iki bylinėjimosi pradžios siekiant išspręsti ginčą iki teismo proceso pradžios pagal 12 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- | --- |

b)

teisinės pagalbos ir atstovavimo išlaidos, susijusios su:

i)

konsultacijomis iki bylinėjimosi pradžios siekiant išspręsti ginčą iki teismo proceso pradžios pagal 12 straipsnio 1 dalį;

| ii) | proceso teisme pradėjimu ir vykdymu; |
| --- | --- |

ii)

proceso teisme pradėjimu ir vykdymu;

| iii) | visomis su procesu susijusiomis išlaidomis, įskaitant išlaidas, susijusias su teisinės pagalbos prašymu; |
| --- | --- |

iii)

visomis su procesu susijusiomis išlaidomis, įskaitant išlaidas, susijusias su teisinės pagalbos prašymu;

| iv) | sprendimų vykdymo užtikrinimu; |
| --- | --- |

iv)

sprendimų vykdymo užtikrinimu;

| c) | kitos su procesu susijusios būtinos išlaidos, kurias turi padengti ginčo šalis, įskaitant tos šalies ir jos atstovo išlaidas, susijusias su liudytojais, ekspertais, vertėjais žodžiu ir raštu, taip pat būtinas kelionės, apsigyvenimo ir pragyvenimo išlaidas; |
| --- | --- |

c)

kitos su procesu susijusios būtinos išlaidos, kurias turi padengti ginčo šalis, įskaitant tos šalies ir jos atstovo išlaidas, susijusias su liudytojais, ekspertais, vertėjais žodžiu ir raštu, taip pat būtinas kelionės, apsigyvenimo ir pragyvenimo išlaidas;

| d) | ginčą laimėjusiai šaliai priteistos išlaidos, jeigu pareiškėjas pralaimi bylą pagal 14 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

d)

ginčą laimėjusiai šaliai priteistos išlaidos, jeigu pareiškėjas pralaimi bylą pagal 14 straipsnio nuostatas.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad bet kuris fizinis asmuo, kuris yra Europos Sąjungos pilietis arba kurioje nors Europos Sąjungos valstybėje narėje teisėtai gyvenantis trečiosios šalies pilietis, turėtų teisę prašyti teisinės pagalbos tais atvejais, kai:

| a) | jis dėl savo ekonominės padėties visiškai arba iš dalies negali atlyginti šio straipsnio 2 dalyje nurodytų išlaidų, ir |
| --- | --- |

a)

jis dėl savo ekonominės padėties visiškai arba iš dalies negali atlyginti šio straipsnio 2 dalyje nurodytų išlaidų, ir

| b) | pareiškėjas, atsižvelgiant į jo procesinę padėtį, turi pagrįstą galimybę laimėti bylą, dėl kurios teikia teisinės pagalbos prašymą, ir |
| --- | --- |

b)

pareiškėjas, atsižvelgiant į jo procesinę padėtį, turi pagrįstą galimybę laimėti bylą, dėl kurios teikia teisinės pagalbos prašymą, ir

| c) | teisinės pagalbos prašymą teikiantis ieškovas pagal atitinkamas nacionalines nuostatas turi teisę reikšti ieškinius. |
| --- | --- |

c)

teisinės pagalbos prašymą teikiantis ieškovas pagal atitinkamas nacionalines nuostatas turi teisę reikšti ieškinius.

4.   Juridiniai asmenys turi teisę prašyti teisinės pagalbos, kuri teikiama atleidžiant nuo išankstinio bylinėjimosi išlaidų apmokėjimo ir (arba) užtikrinant advokato pagalbą. Spręsdami, ar suteikti tokią pagalbą, teismai, be kita ko, gali atsižvelgti į:

| a) | atitinkamo juridinio asmens teisinę formą ir į tai, ar jis siekia pelno; |
| --- | --- |

a)

atitinkamo juridinio asmens teisinę formą ir į tai, ar jis siekia pelno;

| b) | dalininkų ar akcininkų finansinį pajėgumą; |
| --- | --- |

b)

dalininkų ar akcininkų finansinį pajėgumą;

| c) | tų dalininkų ar akcininkų gebėjimą gauti reikiamą sumą ieškiniui pareikšti. |
| --- | --- |

c)

tų dalininkų ar akcininkų gebėjimą gauti reikiamą sumą ieškiniui pareikšti.

5.   Valstybės narės turi užtikrinti, kad Sąjungos piliečiai ir juridiniai asmenys būtų informuojami apie kreipimosi dėl teisinės pagalbos procedūrą pagal 1–4 dalis, siekiant šios procedūros veiksmingumo ir prieinamumo.

6.   Šis straipsnis nedaro poveikio Direktyvai 2003/8/EB.

16 straipsnis

Finansavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai ieškinį finansuoja privati trečioji šalis, tai privačiai trečiajai šaliai būtų draudžiama:

| a) | siekti daryti įtaką procesiniams šalies ieškovės sprendimams, įskaitant sprendimus dėl susitarimų; |
| --- | --- |

a)

siekti daryti įtaką procesiniams šalies ieškovės sprendimams, įskaitant sprendimus dėl susitarimų;

| b) | finansuoti ieškinį prieš atsakovą, kuris yra lėšų teikėjo konkurentas, arba atsakovą, nuo kurio lėšų teikėjas priklausomas; |
| --- | --- |

b)

finansuoti ieškinį prieš atsakovą, kuris yra lėšų teikėjo konkurentas, arba atsakovą, nuo kurio lėšų teikėjas priklausomas;

| c) | nustatyti per dideles palūkanas už suteiktas lėšas. |
| --- | --- |

c)

nustatyti per dideles palūkanas už suteiktas lėšas.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai ieškinius finansuoja privati trečioji šalis, lėšų teikėjo išmokėtas atlyginimas arba priskaičiuotos palūkanos nebūtų grindžiamos priteista suma arba kompensacija, nebent tokią finansavimo tvarką būtų nustačiusi valdžios institucija, siekianti apginti šalių interesus.

Ketvirtas skirsnis.

Ketvirtas skirsnis.

Proceso teisingumas

Proceso teisingumas

17 straipsnis

Dokumentų įteikimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad iš esmės būtų taikomi įteikimo būdai, kuriais garantuojamas įteikiamų dokumentų gavimas.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad bylos iškėlimo ar lygiaverčius dokumentus arba bet kokį šaukimą į teismo posėdį pagal nacionalinę teisę būtų galima įteikti vienu iš šių būdų:

| a) | asmeniškai; |
| --- | --- |

a)

asmeniškai;

| b) | paštu; |
| --- | --- |

b)

paštu;

| c) | elektroninėmis priemonėmis, kaip antai faksu arba e. paštu. |
| --- | --- |

c)

elektroninėmis priemonėmis, kaip antai faksu arba e. paštu.

Įteikimas patvirtinamas adresatui pasirašant gavimo patvirtinimą su nurodyta gavimo data.

Kai dokumentai pagal šios dalies pirmos pastraipos c punktą įteikiami elektroninėmis priemonėmis, taikomi atitinkamai aukšti techniniai standartai, kuriais užtikrinama siuntėjo tapatybė ir saugus įteikiamų dokumentų perdavimas.

Šie dokumentai taip pat gali būti įteikiami asmeniškai, juos įteikusiam kompetentingam asmeniui pasirašant dokumentą, kuriame pažymima, kad adresatas gavo dokumentus arba kad jis be jokių pateisinamų priežasčių atsisakė juos priimti, o taip pat nurodoma dokumentų įteikimo data.

3.   Jeigu dokumentų neįmanoma įteikti laikantis 2 dalies ir jeigu atsakovo adresas tiksliai žinomas, jie gali būti įteikti pasinaudojant vienu iš šių būdų:

| a) | atsakovo adresu asmeniškai įteikiant asmenims, gyvenantiems tame pačiame namų ūkyje, kaip ir atsakovas, arba jame dirbantiems; |
| --- | --- |

a)

atsakovo adresu asmeniškai įteikiant asmenims, gyvenantiems tame pačiame namų ūkyje, kaip ir atsakovas, arba jame dirbantiems;

| b) | kai atsakovas yra savarankiškai dirbantis asmuo arba juridinis asmuo, atsakovo verslo patalpose asmeniškai įteikiant jo įdarbintiems asmenims; |
| --- | --- |

b)

kai atsakovas yra savarankiškai dirbantis asmuo arba juridinis asmuo, atsakovo verslo patalpose asmeniškai įteikiant jo įdarbintiems asmenims;

| c) | dokumentus paliekant atsakovo pašto dėžutėje; |
| --- | --- |

c)

dokumentus paliekant atsakovo pašto dėžutėje;

| d) | dokumentus paliekant pašte arba kompetentingoje valdžios institucijoje ir į atsakovo pašto dėžutę įdedant rašytinį pranešimą apie dokumentų palikimą, jeigu rašytiniame pranešime aiškiai nurodomas teisminis dokumentų pobūdis arba pranešimo teisinis poveikis, t. y. tai, kad jis prilygsta dokumentų įteikimui ir pradedamas skaičiuoti nustatytų terminų laikas; |
| --- | --- |

d)

dokumentus paliekant pašte arba kompetentingoje valdžios institucijoje ir į atsakovo pašto dėžutę įdedant rašytinį pranešimą apie dokumentų palikimą, jeigu rašytiniame pranešime aiškiai nurodomas teisminis dokumentų pobūdis arba pranešimo teisinis poveikis, t. y. tai, kad jis prilygsta dokumentų įteikimui ir pradedamas skaičiuoti nustatytų terminų laikas;

| e) | įteikiant paštu be patvirtinimo pagal 4 dalį, kai atsakovo adresas yra kilmės valstybėje narėje; |
| --- | --- |

e)

įteikiant paštu be patvirtinimo pagal 4 dalį, kai atsakovo adresas yra kilmės valstybėje narėje;

| f) | elektroninėmis priemonėmis, kai automatiškai patvirtinamas pristatymas, jeigu atsakovas iš anksto aiškiai sutiko, kad dokumentai būtų įteikiami šiuo būdu. |
| --- | --- |

f)

elektroninėmis priemonėmis, kai automatiškai patvirtinamas pristatymas, jeigu atsakovas iš anksto aiškiai sutiko, kad dokumentai būtų įteikiami šiuo būdu.

Dokumentų įteikimas pagal šios dalies pirmos pastraipos a–d punktus patvirtinamas:

| a) | dokumentus įteikusio kompetentingo asmens pasirašytu dokumentu, kuriame nurodoma visa toliau išvardyta informacija:






  i) | pranešimą ar informacinį dokumentą įteikusio asmens vardas ir pavardė; |
| --- | --- | --- |

a)

dokumentus įteikusio kompetentingo asmens pasirašytu dokumentu, kuriame nurodoma visa toliau išvardyta informacija:

i)

pranešimą ar informacinį dokumentą įteikusio asmens vardas ir pavardė;

| ii) | įteikimo būdas; |
| --- | --- |

ii)

įteikimo būdas;

| iii) | įteikimo data; |
| --- | --- |

iii)

įteikimo data;

| iv) | jei įsakymas buvo įteiktas ne atsakovui, o kitam asmeniui, to asmens vardas, pavardė ir jo santykiai su atsakovu; ir |
| --- | --- |

iv)

jei įsakymas buvo įteiktas ne atsakovui, o kitam asmeniui, to asmens vardas, pavardė ir jo santykiai su atsakovu; ir

| v) | kita privaloma informacija, teiktina pagal nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

v)

kita privaloma informacija, teiktina pagal nacionalinę teisę.

| b) | dokumentus gavusio asmens patvirtinimu, kai įteikiama pagal šios dalies pirmos pastraipos a ir b punktus. |
| --- | --- |

b)

dokumentus gavusio asmens patvirtinimu, kai įteikiama pagal šios dalies pirmos pastraipos a ir b punktus.

4.   Įteikti dokumentus pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis galima ir atsakovo teisiniam arba įgaliotam atstovui.

5.   Jeigu bylos iškėlimo ar lygiaverčiai dokumentai arba bet koks šaukimas turi būti įteikti ne valstybėse narėse, jie gali būti įteikiami bet kuriuo iš būdų, numatytų:

| a) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1393/2007 (7), kai jis taikomas, paisant pagal tą reglamentą suteiktų gavėjo teisių, arba |
| --- | --- |

a)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1393/2007 (7), kai jis taikomas, paisant pagal tą reglamentą suteiktų gavėjo teisių, arba

| b) | 1965 m. lapkričio 15 d. Hagos konvencijoje dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo užsienyje arba bet kurioje kitoje taikomoje konvencijoje arba susitarime. |
| --- | --- |

b)

1965 m. lapkričio 15 d. Hagos konvencijoje dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo užsienyje arba bet kurioje kitoje taikomoje konvencijoje arba susitarime.

6.   Šia direktyva netrukdoma taikyti Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 ir nedaroma poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 805/2004 (8) ar Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1896/2006 (9).

18 straipsnis

Teisė turėti advokatą civiliniame procese

1.   Valstybės narės užtikrina, kad civilinio proceso šalys turėtų teisę turėti jų pačių pasirinktą advokatą tokiu būdu, kad jos galėtų praktiškai ir veiksmingai pasinaudoti savo teisėmis.

Tarpvalstybinių ginčų atveju valstybės narės užtikrina, kad civilinio proceso šalys turėtų teisę turėti advokatą savo buveinės valstybėje, kuris jas preliminariai konsultuotų, ir advokatą proceso valstybėje, kuris rūpintųsi bylinėjimusi.

2.   Valstybės narės gerbia bylos šalių ir jų advokato bendravimo konfidencialumą. Toks bendravimas apima susitikimus, korespondenciją, pokalbius telefonu ir kitų pagal nacionalinę teisę leidžiamų formų bendravimą.

3.   Nedarant poveikio nacionalinės teisės nuostatoms dėl privalomo advokato dalyvavimo arba pagalbos, civilinio proceso šalys gali atsisakyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytos teisės, jeigu

| a) | šalims žodžiu arba raštu paprasta ir lengvai suprantama kalba buvo suteikta pakankamai aiškios informacijos apie galimas jos atsisakymo pasekmes, ir |
| --- | --- |

a)

šalims žodžiu arba raštu paprasta ir lengvai suprantama kalba buvo suteikta pakankamai aiškios informacijos apie galimas jos atsisakymo pasekmes, ir

| b) | teisės atsisakoma savanoriškai ir nedviprasmiškai. |
| --- | --- |

b)

teisės atsisakoma savanoriškai ir nedviprasmiškai.

Valstybės narės užtikrina, kad šalys vėliau bet kuriame civilinio proceso etape galėtų atšaukti teisės atsisakymą ir kad jie būtų informuoti apie tą galimybę.

4.   Ši nuostata nedaro poveikio konkrečioms su teisiniu atstovavimu susijusioms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 861/2007 (10), Reglamento (EB) Nr. 1896/2006 ir Reglamento (ES) Nr. 655/2014 nuostatoms.

19 straipsnis

Galimybė susipažinti su informacija

Valstybės narės stengiasi piliečiams teikti skaidrią ir lengvai prieinamą informaciją apie tai, kaip pradedamos įvairios procedūros, apie senaties terminą, apie teismus, kurie yra kompetentingi nagrinėti įvairius ginčus, ir apie būtinas formas, kurias tuo tikslu reikia užpildyti. Jokia šio straipsnio nuostata nereikalaujama, kad valstybės narės teiktų teisinę pagalbą, kurią sudarytų teisinis konkrečios bylos įvertinimas.

20 straipsnis

Vertimas žodžiu ir svarbiausių dokumentų vertimas raštu

Valstybės narės stengiasi užtikrinti, kad visos ginčo šalys visapusiškai suprastų teismo procesą. Šis tikslas apima galimybę teikti vertimo žodžiu paslaugas civilinio proceso metu ir visų svarbiausių dokumentų vertimo raštu paslaugas, siekiant užtikrinti, kad, remiantis šios direktyvos 15 straipsniu, procesas būtų teisingas.

21 straipsnis

Šalių ir jų atstovų prievolės

Valstybės narės užtikrina, kad bylos šalys ir jų atstovai, bendraudami su teismu ir kitomis šalimis, elgtųsi sąžiningai ir pagarbiai ir teismuose neiškreiptų bylų ar faktų – nei sąmoningai, nei tais atvejais, kai jie turi tinkamų priežasčių tai daryti.

22 straipsnis

Viešas teismo procesas

Valstybės narės užtikrina, kad teismo procesas būtų viešas, išskyrus atvejus, kai Teismas, atsižvelgdamas į vienos iš ginčo šalių ar į kitų susijusių asmenų interesus arba atsižvelgdamas į visuotinius teisingumo ar viešosios tvarkos interesus, prireikus nusprendžia, kad jis bus uždaras.

23 straipsnis

Teisėjų nepriklausomumas ir nešališkumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teismai ir jų teisėjai būtų nepriklausomi. Teismų sudėtis turi būti tokia, kad būtų suteikiama pakankamų garantijų, dėl kurių neliktų jokių pagrįstų abejonių dėl nešališkumo.

2.   Vykdydami savo pareigas, teisėjai neprivalo laikytis jokių nurodymų, jiems neturi būti daroma jokios įtakos ar spaudimo ir jie kiekvienu konkrečiu atveju neturi turėti jokio išankstinio nusistatymo ar būti šališki.

24 straipsnis

Mokymas

1.   Nedarant poveikio teismų nepriklausomumui ir atsižvelgiant į teismų struktūros skirtumus visoje Sąjungoje, valstybės narės užtikrina, kad teismai, teisės mokymo įstaigos ir teisės profesijų atstovai stiprintų savo teisėjų mokymo programas ir užtikrintų, kad Sąjungos teisė ir procedūros būtų įtrauktos į nacionalinę mokymo veiklą.

2.   Mokymo programos, kurios turi apimti pradinio ir tęstinio mokymo galimybes, turi būti praktinio pobūdžio, susijusios su kasdieniu praktikuojančių teisininkų darbu, užsiėmimai turi būti ne per ilgi ir turi būti taikomi aktyvaus ir šiuolaikiško mokymosi metodai. Mokymo programose daugiausia dėmesio visų pirma skiriama:

| a) | pakankamų žinių apie Sąjungos teisminio bendradarbiavimo priemones įgijimui ir įpročių visada vadovautis Sąjungos teismų praktika, pasitikrinti, ar ES teisė perkelta į nacionalinę teisę ir taikyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo prejudicinio sprendimo priėmimo procedūrą ugdymui; |
| --- | --- |

a)

pakankamų žinių apie Sąjungos teisminio bendradarbiavimo priemones įgijimui ir įpročių visada vadovautis Sąjungos teismų praktika, pasitikrinti, ar ES teisė perkelta į nacionalinę teisę ir taikyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo prejudicinio sprendimo priėmimo procedūrą ugdymui;

| b) | žinių apie Sąjungos teisę ir procedūras ir apie kitas teisines sistemas bei su tuo susijusios patirties sklaidai; |
| --- | --- |

b)

žinių apie Sąjungos teisę ir procedūras ir apie kitas teisines sistemas bei su tuo susijusios patirties sklaidai;

| c) | palankesnių sąlygų rengti trumpalaikius neseniai paskirtų teisėjų mainus sudarymui; |
| --- | --- |

c)

palankesnių sąlygų rengti trumpalaikius neseniai paskirtų teisėjų mainus sudarymui;

| d) | užsienio kalbų ir jų teisinės terminijos mokymuisi. |
| --- | --- |

d)

užsienio kalbų ir jų teisinės terminijos mokymuisi.

III SKYRIUS.

III SKYRIUS.

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

25 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip [po vienerių metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos] priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

2.   Tvirtindamos tas priemones, valstybės narės jose daro nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

3.   Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

26 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. ir po to kas penkeri metai Komisija, remdamasi ir kokybine, ir kiekybine informacija, Europos Parlamentui, Tarybai ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie šios direktyvos taikymą. Joje Komisija visų pirma įvertina direktyvos poveikį teisei kreiptis į teismą, teisei į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, bendradarbiavimui civilinėse bylose ir bendrosios rinkos veikimui, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, Europos Sąjungos ekonomikos konkurencingumui ir vartotojų pasitikėjimui. Jeigu būtina, prie šios ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama pritaikyti šią direktyvą ir ją patobulinti.

27 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

28 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva pagal Sutartis skirta valstybėms narėms.

Priimta ... [data]

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (OL L 174, 2001 6 27, p. 1).

1

(2)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/48/EB dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo (OL L 157, 2004 4 30, p. 45).

2

(3)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 655/2014, kuriuo nustatoma europinio sąskaitos blokavimo įsakymo procedūra, siekiant palengvinti tarpvalstybinį skolų išieškojimą civilinėse ir komercinėse bylose (OL L 189, 2014 6 27, p. 59).

3

(4)  2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyva 2003/8/EB, numatanti teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo tarptautiniuose ginčuose pagerinimą nustatant minimalias bendras teisinės pagalbos tokiems ginčams taisykles (OL L 26, 2003 1 31, p. 41).

4

(5)  2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1215/2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 351, 2012 12 20, p. 1).

5

(6)  Tarybos rekomendacijos „Tarpvalstybinių vaizdo konferencijų naudojimo teisingumo srityje ir dalijimosi šios srities geriausios praktikos pavyzdžiais skatinimas valstybėse narėse ir ES lygiu“ (OL C 250, 2015 7 31, p. 1).

6

(7)  2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1348/2000 (OL L 324, 2007 12 10, p. 79).

7

(8)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 805/2004, sukuriantis neginčytinų reikalavimų Europos vykdomąjį raštą (OL L 143, 2004 4 30, p. 15).

8

(9)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1896/2006, nustatantis Europos mokėjimo įsakymo procedūrą (OL L 399, 2006 12 30, p. 1).

9

(10)  2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2007, nustatantis Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą (OL L 199, 2007 7 31, p. 1).

10

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/60

---

P8_TA(2017)0287

Ilgesnė produktų naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija „Ilgesnė gaminių naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms“ (2016/2272(INI))

(2018/C 334/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 114 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 114 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 191, 192 ir 193 straipsnius ir į siekiamą tikslą užtikrinti apdairų ir racionalų gamtos išteklių naudojimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 191, 192 ir 193 straipsnius ir į siekiamą tikslą užtikrinti apdairų ir racionalų gamtos išteklių naudojimą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano (COM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano (COM(2008)0397),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016–2019 m. ekologinio projektavimo darbo planą (COM(2016)0773), visų pirma siekiant nustatyti tikslesnius reikalavimus gaminiams ir daugiau horizontaliųjų reikalavimų tokiose srityse kaip ilgaamžiškumas, taisymo, funkcijų išplėtimo galimybė, išmontavimui pritaikyta konstrukcija ir lengvesnis pakartotinis naudojimas ir perdirbimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016–2019 m. ekologinio projektavimo darbo planą (COM(2016)0773), visų pirma siekiant nustatyti tikslesnius reikalavimus gaminiams ir daugiau horizontaliųjų reikalavimų tokiose srityse kaip ilgaamžiškumas, taisymo, funkcijų išplėtimo galimybė, išmontavimui pritaikyta konstrukcija ir lengvesnis pakartotinis naudojimas ir perdirbimas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/30/ES dėl su energija susijusių gaminių suvartojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/30/ES dėl su energija susijusių gaminių suvartojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (3) (7-oji aplinkosaugos veiksmų programa), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (3) (7-oji aplinkosaugos veiksmų programa),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Tvaresnis vartojimas: pramonės produktų gyvavimo trukmės sistema ir vartotojų informavimas siekiant susigrąžinti pasitikėjimą“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Tvaresnis vartojimas: pramonės produktų gyvavimo trukmės sistema ir vartotojų informavimas siekiant susigrąžinti pasitikėjimą“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (COM(2011)0571),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 9 d. Komisijos komunikatą „Žaliųjų produktų bendrosios rinkos kūrimas. Informacijos apie produktų ir organizacijų aplinkosauginį veiksmingumą kokybės gerinimas“ (COM(2013)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 9 d. Komisijos komunikatą „Žaliųjų produktų bendrosios rinkos kūrimas. Informacijos apie produktų ir organizacijų aplinkosauginį veiksmingumą kokybės gerinimas“ (COM(2013)0196),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Žiedinės ekonomikos kūrimas. Europos be atliekų programa“ (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Žiedinės ekonomikos kūrimas. Europos be atliekų programa“ (COM(2014)0398),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614) ir žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį, kuriame, be kita ko, numatoma peržiūrėti direktyvą dėl atliekų (Direktyva 2008/98/EB, Pagrindų direktyva dėl atliekų), direktyvą dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (Direktyva 94/62/EB), direktyvą dėl atliekų sąvartynų (Direktyva 1999/31/EB), direktyvą dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių (Direktyva 2000/53/EB), direktyvą dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų (Direktyva 2006/66/EB) ir direktyvą dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (Direktyva 2012/19/ES), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614) ir žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį, kuriame, be kita ko, numatoma peržiūrėti direktyvą dėl atliekų (Direktyva 2008/98/EB, Pagrindų direktyva dėl atliekų), direktyvą dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (Direktyva 94/62/EB), direktyvą dėl atliekų sąvartynų (Direktyva 1999/31/EB), direktyvą dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių (Direktyva 2000/53/EB), direktyvą dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų (Direktyva 2006/66/EB) ir direktyvą dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (Direktyva 2012/19/ES),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ (COM(2016)0739),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų internetinio ir kitokio nuotolinio prekių pardavimo sutarčių aspektų (COM(2015)0635), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų internetinio ir kitokio nuotolinio prekių pardavimo sutarčių aspektų (COM(2015)0635),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių (5),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 18 d. Europos vartotojų organizacijų asociacijos ataskaitą „Tvarios prekės. Daugiau tvarių produktų, geresnis vartotojų teisių užtikrinimas – vartotojų lūkesčiai ES efektyvaus išteklių naudojimo ir žiedinės ekonomikos darbotvarkėje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugpjūčio 18 d. Europos vartotojų organizacijų asociacijos ataskaitą „Tvarios prekės. Daugiau tvarių produktų, geresnis vartotojų teisių užtikrinimas – vartotojų lūkesčiai ES efektyvaus išteklių naudojimo ir žiedinės ekonomikos darbotvarkėje“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto tyrimą „Informacijos apie naudojimo trukmę poveikis vartotojams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto tyrimą „Informacijos apie naudojimo trukmę poveikis vartotojams“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. atliktą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą tyrimą „Ilgesnė produktų naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. atliktą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą tyrimą „Ilgesnė produktų naudojimo trukmė: nauda vartotojams ir įmonėms“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 18 d. Europos vartotojų centro apžvalgą „Suplanuotas nusidėvėjimas arba vartotojiškos visuomenės nepageidaujami reiškiniai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 18 d. Europos vartotojų centro apžvalgą „Suplanuotas nusidėvėjimas arba vartotojiškos visuomenės nepageidaujami reiškiniai“,

| — | atsižvelgdamas į Austrijos standartą ONR 192102 „Patvarių, lengvai pataisomų elektrinių ir elektroninių prietaisų dizaino kokybės ženklas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Austrijos standartą ONR 192102 „Patvarių, lengvai pataisomų elektrinių ir elektroninių prietaisų dizaino kokybės ženklas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0214/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0214/2017),

| A. | kadangi Komisijos 2016–2019 m. ekologinio projektavimo darbo plane, yra nuoroda į žiedinę ekonomiką ir į poreikį spręsti ilgaamžiškumo ir galimybės perdirbti problemas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos 2016–2019 m. ekologinio projektavimo darbo plane, yra nuoroda į žiedinę ekonomiką ir į poreikį spręsti ilgaamžiškumo ir galimybės perdirbti problemas;

| B. | kadangi Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui (EESRK) priėmus nuomonę dėl produktų gyvavimo trukmės, atspindimas ekonominių subjektų ir pilietinės visuomenės susidomėjimas šioje srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui (EESRK) priėmus nuomonę dėl produktų gyvavimo trukmės, atspindimas ekonominių subjektų ir pilietinės visuomenės susidomėjimas šioje srityje;

| C. | kadangi turi būti užtikrinta gaminių naudojimo trukmės ilginimo ir inovacijų, mokslinių tyrimų ir plėtros pusiausvyra; |
| --- | --- |

C.

kadangi turi būti užtikrinta gaminių naudojimo trukmės ilginimo ir inovacijų, mokslinių tyrimų ir plėtros pusiausvyra;

| D. | kadangi Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytas tyrimas rodo, kad reikalingos plataus masto politikos priemonės siekiant skatinti ilgesnę gaminių naudojimo trukmę; |
| --- | --- |

D.

kadangi Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytas tyrimas rodo, kad reikalingos plataus masto politikos priemonės siekiant skatinti ilgesnę gaminių naudojimo trukmę;

| E. | kadangi kartu veikia įvairūs ekonomikos ir verslo modeliai, įskaitant ekonomikos modelį, pagrįstą naudojimu, leidžiančiu sumažinti neigiamą jo poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

E.

kadangi kartu veikia įvairūs ekonomikos ir verslo modeliai, įskaitant ekonomikos modelį, pagrįstą naudojimu, leidžiančiu sumažinti neigiamą jo poveikį aplinkai;

| F. | kadangi reikia skatinti ilgesnius gaminių naudojimo ciklus, visų pirma sprendžiant suplanuoto nusidėvėjimo problemą; |
| --- | --- |

F.

kadangi reikia skatinti ilgesnius gaminių naudojimo ciklus, visų pirma sprendžiant suplanuoto nusidėvėjimo problemą;

| G. | kadangi būtina remti Europos remonto sektorių, kurį daugiausiai sudaro labai mažos, mažos ir vidutinės įmonės; |
| --- | --- |

G.

kadangi būtina remti Europos remonto sektorių, kurį daugiausiai sudaro labai mažos, mažos ir vidutinės įmonės;

| H. | kadangi labiau suderinta pakartotinio gaminių naudojimo tvarka gali paskatinti vietos ekonomikos ir vidaus rinkos augimą, kuriant naujas darbo vietas ir stiprinant naudotų prekių rinką; |
| --- | --- |

H.

kadangi labiau suderinta pakartotinio gaminių naudojimo tvarka gali paskatinti vietos ekonomikos ir vidaus rinkos augimą, kuriant naujas darbo vietas ir stiprinant naudotų prekių rinką;

| I. | kadangi tiek ekonomikos, tiek aplinkos aspektu būtina išsaugoti žaliavas ir riboti atliekų susidarymą – į tai buvo siekiama atsižvelgti didesnės gamintojo atsakomybės principu; |
| --- | --- |

I.

kadangi tiek ekonomikos, tiek aplinkos aspektu būtina išsaugoti žaliavas ir riboti atliekų susidarymą – į tai buvo siekiama atsižvelgti didesnės gamintojo atsakomybės principu;

| J. | kadangi, kaip pabrėžiama 2014 m. birželio mėn. Eurobarometro atliktoje apklausoje, 77 proc. ES vartotojų prieš įsigydami naujus daiktus norėtų pabandyti pataisyti sugadintus daiktus; kadangi dar reikia gerinti vartotojams teikiamą informaciją apie gaminių patvarumą ir galimybę pataisyti; |
| --- | --- |

J.

kadangi, kaip pabrėžiama 2014 m. birželio mėn. Eurobarometro atliktoje apklausoje, 77 proc. ES vartotojų prieš įsigydami naujus daiktus norėtų pabandyti pataisyti sugadintus daiktus; kadangi dar reikia gerinti vartotojams teikiamą informaciją apie gaminių patvarumą ir galimybę pataisyti;

| K. | kadangi patikimi ir patvarūs produktai suteikia vartotojams ekonominę naudą ir užkerta kelią pertekliniam išteklių naudojimui ir švaistymui; kadangi dėlto svarbu prailginti vartojimo gaminių naudojimo laiką jų kūrimo etapu, užtikrinant patvarumą ir galimybę juos pataisyti, atnaujinti, išmontuoti ir perdirbti; |
| --- | --- |

K.

kadangi patikimi ir patvarūs produktai suteikia vartotojams ekonominę naudą ir užkerta kelią pertekliniam išteklių naudojimui ir švaistymui; kadangi dėlto svarbu prailginti vartojimo gaminių naudojimo laiką jų kūrimo etapu, užtikrinant patvarumą ir galimybę juos pataisyti, atnaujinti, išmontuoti ir perdirbti;

| L. | kadangi mažėjantis vartotojų pasitikėjimas gaminių kokybe kenkia Europos įmonėms; kadangi 24 mėn. teisinė garantija yra šiuo metu visoje ES galiojanti minimali riba ir kai kurios valstybės narės nustatė daugiau apsaugos priemonių vartotojams pagal 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/44/EB dėl vartojimo prekių pardavimo ir susijusių garantijų tam tikrų aspektų; |
| --- | --- |

L.

kadangi mažėjantis vartotojų pasitikėjimas gaminių kokybe kenkia Europos įmonėms; kadangi 24 mėn. teisinė garantija yra šiuo metu visoje ES galiojanti minimali riba ir kai kurios valstybės narės nustatė daugiau apsaugos priemonių vartotojams pagal 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/44/EB dėl vartojimo prekių pardavimo ir susijusių garantijų tam tikrų aspektų;

| M. | kadangi būtina laikytis vartotojų teisių priimti sprendimą pagal jų įvairius poreikius, lūkesčius ir pageidavimus; |
| --- | --- |

M.

kadangi būtina laikytis vartotojų teisių priimti sprendimą pagal jų įvairius poreikius, lūkesčius ir pageidavimus;

| N. | kadangi nepaisant 2016 m. kovo mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto tyrimo, kuris parodė, kad esama teigiamo ryšio tarp gaminių naudojimo trukmės ženklinimo ir vartotojų elgesio, vartotojai nėra tinkamai informuojami apie gaminių naudojimo trukmę; |
| --- | --- |

N.

kadangi nepaisant 2016 m. kovo mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto tyrimo, kuris parodė, kad esama teigiamo ryšio tarp gaminių naudojimo trukmės ženklinimo ir vartotojų elgesio, vartotojai nėra tinkamai informuojami apie gaminių naudojimo trukmę;

| O. | kadangi produkto naudojimo trukmė ir dėvėjimasis priklauso nuo įvairių natūralių ir dirbtinių veiksnių, pvz., sudėties, funkcionalumo, remonto sąnaudų ir vartojimo modelių; |
| --- | --- |

O.

kadangi produkto naudojimo trukmė ir dėvėjimasis priklauso nuo įvairių natūralių ir dirbtinių veiksnių, pvz., sudėties, funkcionalumo, remonto sąnaudų ir vartojimo modelių;

| P. | kadangi reikėtų užtikrinti, kad prekę būtų galima lengviau pataisyti ir kad būtų galima gauti atsarginių dalių; |
| --- | --- |

P.

kadangi reikėtų užtikrinti, kad prekę būtų galima lengviau pataisyti ir kad būtų galima gauti atsarginių dalių;

| Q. | kadangi norint užtikrinti išteklių apsaugą, be ilgos naudojimo trukmės, itin svarbus gaminių kokybiškumas per visą jų gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi norint užtikrinti išteklių apsaugą, be ilgos naudojimo trukmės, itin svarbus gaminių kokybiškumas per visą jų gyvavimo ciklą;

| R. | kadangi imamasi vis daugiau nacionalinių iniciatyvų siekiant išspręsti šią per ankstaus gaminių ir programinės įrangos nusidėvėjimo problemą ir kadangi reikia parengti bendrą strategiją, taikomą bendrai šio srities rinkai; |
| --- | --- |

R.

kadangi imamasi vis daugiau nacionalinių iniciatyvų siekiant išspręsti šią per ankstaus gaminių ir programinės įrangos nusidėvėjimo problemą ir kadangi reikia parengti bendrą strategiją, taikomą bendrai šio srities rinkai;

| S. | kadangi skaitmeninių laikmenų naudojimo trukmė yra itin svarbi elektroninių prietaisų naudojimo trukmei ir kadangi dėl to, kad programinė įranga vis greičiau pasensta, būtina užtikrinti galimybes šiuos prietaisus pritaikyti siekiant išlaikyti konkurencingumą rinkoje; |
| --- | --- |

S.

kadangi skaitmeninių laikmenų naudojimo trukmė yra itin svarbi elektroninių prietaisų naudojimo trukmei ir kadangi dėl to, kad programinė įranga vis greičiau pasensta, būtina užtikrinti galimybes šiuos prietaisus pritaikyti siekiant išlaikyti konkurencingumą rinkoje;

| T. | kadangi produktai, kuriuose yra užprogramuoti defektai, kad jų naudojimo trukmė baigtųsi juos panaudojus atitinkamą skaičių kartų, tik didina vartotojų nepasitikėjimą, ir neturėtų būti leidžiama juos parduoti rinkoje; |
| --- | --- |

T.

kadangi produktai, kuriuose yra užprogramuoti defektai, kad jų naudojimo trukmė baigtųsi juos panaudojus atitinkamą skaičių kartų, tik didina vartotojų nepasitikėjimą, ir neturėtų būti leidžiama juos parduoti rinkoje;

| U. | kadangi, remiantis Eurobarometro duomenimis, 90 proc. Europos piliečių mano, kad produktus reikėtų aiškiai paženklinti nurodant jų naudojimo trukmę; |
| --- | --- |

U.

kadangi, remiantis Eurobarometro duomenimis, 90 proc. Europos piliečių mano, kad produktus reikėtų aiškiai paženklinti nurodant jų naudojimo trukmę;

| V. | kadangi ilgesnės naudojimo trukmės produktai gali būti naudingi visiems ekonominės veiklos vykdytojams, įskaitant MVĮ; |
| --- | --- |

V.

kadangi ilgesnės naudojimo trukmės produktai gali būti naudingi visiems ekonominės veiklos vykdytojams, įskaitant MVĮ;

| W. | kadangi Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje raginama imtis konkrečių priemonių siekiant sustiprinti gaminių patvarumą, pataisomumą bei pakartotinį panaudojimą ir prailginti jų gyvavimo trukmę; |
| --- | --- |

W.

kadangi Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje raginama imtis konkrečių priemonių siekiant sustiprinti gaminių patvarumą, pataisomumą bei pakartotinį panaudojimą ir prailginti jų gyvavimo trukmę;

| X. | kadangi šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį atlieka didesnė gamintojo atsakomybė; |
| --- | --- |

X.

kadangi šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį atlieka didesnė gamintojo atsakomybė;

| Y. | kadangi norint taikyti žiedinės ekonomikos modelį reikalingas politikos formuotojų, piliečių ir įmonių dalyvavimas ir kadangi tai reiškia, kad reikia ne tik produktų ir paslaugų kūrimo bei pardavimo, bet ir vartotojų nusistatymo bei lūkesčių ir įmonių veiklos pokyčių, t. y. reikia kurti naujas rinkas, kurios reaguotų į vartojimo modelių pokyčius, vystytųsi gaminių naudojimo, pakartotinio naudojimo ir dalijimosi požiūriu, tai padėtų pailginti jų naudojimo trukmę ir kurti konkurencingus, ilgaamžius ir tvarius produktus; |
| --- | --- |

Y.

kadangi norint taikyti žiedinės ekonomikos modelį reikalingas politikos formuotojų, piliečių ir įmonių dalyvavimas ir kadangi tai reiškia, kad reikia ne tik produktų ir paslaugų kūrimo bei pardavimo, bet ir vartotojų nusistatymo bei lūkesčių ir įmonių veiklos pokyčių, t. y. reikia kurti naujas rinkas, kurios reaguotų į vartojimo modelių pokyčius, vystytųsi gaminių naudojimo, pakartotinio naudojimo ir dalijimosi požiūriu, tai padėtų pailginti jų naudojimo trukmę ir kurti konkurencingus, ilgaamžius ir tvarius produktus;

| Z. | kadangi daugelyje šviestuvų pakeisti lempučių nebegalima, todėl tam tikrais atvejais sugedus lemputei, rinkoje atsiradus naujesnių, efektyvesnių lempučių arba pasikeitus vartotojo pageidavimams, pvz., susijusiems su šviesos spalva, gali kilti problemų, nes tokiu atveju gali tekti pakeisti visą šviestuvą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi daugelyje šviestuvų pakeisti lempučių nebegalima, todėl tam tikrais atvejais sugedus lemputei, rinkoje atsiradus naujesnių, efektyvesnių lempučių arba pasikeitus vartotojo pageidavimams, pvz., susijusiems su šviesos spalva, gali kilti problemų, nes tokiu atveju gali tekti pakeisti visą šviestuvą;

| AA. | kadangi idealiu atveju LED lemputės neturėtų būti neišimamos, o turėtų būti pakeičiamos; |
| --- | --- |

AA.

kadangi idealiu atveju LED lemputės neturėtų būti neišimamos, o turėtų būti pakeičiamos;

| AB. | kadangi plėtojant žiedinę ekonomiką būtina toliau skatinti gaminių pataisomumą, pritaikymą, naujinimą, patvarumą ir perdirbamumą siekiant prailginti gaminių ir (arba) gaminių dalių naudojimo trukmę; |
| --- | --- |

AB.

kadangi plėtojant žiedinę ekonomiką būtina toliau skatinti gaminių pataisomumą, pritaikymą, naujinimą, patvarumą ir perdirbamumą siekiant prailginti gaminių ir (arba) gaminių dalių naudojimo trukmę;

| AC. | kadangi didėjanti gaminių įvairovė, trumpėjantys inovacijų ciklai ir nuolat besikeičiančios mados tendencijos skatina greičiau pirkti naujus produktus, o dėl to sutrumpėja gaminių naudojimo trukmė; |
| --- | --- |

AC.

kadangi didėjanti gaminių įvairovė, trumpėjantys inovacijų ciklai ir nuolat besikeičiančios mados tendencijos skatina greičiau pirkti naujus produktus, o dėl to sutrumpėja gaminių naudojimo trukmė;

| AD. | kadangi esama didelių galimybių taisymo, naudotų gaminių pardavimo ir mainų sektoriuje, t. y. sektoriuje, kurio veikla skirta gaminių naudojimo trukmei pailginti; |
| --- | --- |

AD.

kadangi esama didelių galimybių taisymo, naudotų gaminių pardavimo ir mainų sektoriuje, t. y. sektoriuje, kurio veikla skirta gaminių naudojimo trukmei pailginti;

| AE. | kadangi reikėtų užtikrinti pusiausvyrą tarp siekio prailginti gaminių naudojimo trukmę ir aplinkos, kurioje būtų skatinamos inovacijos ir tolesnė plėtra, išsaugojimo; |
| --- | --- |

AE.

kadangi reikėtų užtikrinti pusiausvyrą tarp siekio prailginti gaminių naudojimo trukmę ir aplinkos, kurioje būtų skatinamos inovacijos ir tolesnė plėtra, išsaugojimo;

Patvarių, ilgalaikių ir kokybiškų gaminių kūrimas

| 1. | ragina Komisiją, remiantis visų trijų Europos standartizacijos organizacijų (ESO), t. y. CEN, CENELEC ir ETSI, parengtais standartais, skatinti, kai įmanoma, nustatyti kiekvienos gaminių kategorijos būtiniausio atsparumo kriterijus, apimančius, be kita ko, patvarumą, pataisomumą ir naujinimo galimybę nuo pat jų projektavimo stadijos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad visais produkto naudojimo ciklo etapais turi būti pasiekta pusiausvyra tarp gaminių naudojimo trukmės ilginimo, atliekų pavertimo ištekliais (perdirbtomis žaliavomis), pramonės simbiozės, inovacijų, vartotojų paklausos, aplinkos apsaugos bei ekonomikos augimo politikos, ir mano, kad vystant vis mažiau išteklių reikalaujančių gaminių gamybą negali būti skatinama trumpa naudojimo trukmė arba gaminių išmetimas anksčiau laiko; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad gaminių patvarumas, pratęstas jų garantijos laikas, jų atsarginės dalys, lengvas gaminio pataisymas ir galimybė keisti jo dalis turėtų sudaryti gamintojų komercinio pasiūlymo pagrindą, kuriuo būtų reaguojama į įvairius vartotojų poreikius, lūkesčius ir preferencijas ir taip pat tai būtų svarbiu konkurencijos laisvoje rinkoje veiksniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kokį vaidmenį kuriant patvarų gaminį atlieka komercinės strategijos, pavyzdžiui, išperkamoji nuoma, kuomet išperkamosios nuomos įmonės išlaiko gaminių nuosavybės teisę ir yra suinteresuotos pakartotinai teikti produktus rinkai bei investuoti į patvaresnių gaminių kūrimą, o tai lemtų mažesnę naujų gaminių gamybos ir šalinimo apimtį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena Parlamento poziciją dėl žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio, kuriuo iš dalies keičiama Atliekų direktyva, peržiūros – joje buvo sustiprintas didesnės gamintojo atsakomybės principas ir taip paskatintas tvarus gaminių kūrimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti modulinio dizaino daiktų, kuriuos galima lengvai išmontuoti ir kuriuose galima pakeisti kai kuriuos jų elementus, gamintojus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teigia, kad produkto patvarumo ir pataisomumo siekį turėtų papildyti tvarumo tikslas, kurio siekiama, pavyzdžiui, naudojant aplinką tausojančias medžiagas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į elektroninės įrangos atliekų kiekį, kuris, vartotojams pasirinkus naują telekomunikacijų paslaugų teikėją, susidaro išmetus modemus, maršrutizatorius, televizorių dekoderius ir priedėlius; primena vartotojams ir telekomunikacijų paslaugų teikėjams, kad pagal Reglamentą (ES) 2015/2120 vartotojai, pasirinkdami naują telekomunikacijų paslaugų teikėją, jau turi teisę naudotis savo pasirinktais galiniais įrenginiais; |
| --- | --- |

8.

Pataisomumo ir ilgaamžiškumo skatinimas

| 9. | ragina Komisiją skatinti gaminių taisymo galimybes:






  — | skatinant priemonių, kurios taisymo galimybę vartotojui daro patrauklesnę, ir sudarant palankias sąlygas jas taikyti; |
| --- | --- | --- |

9.

—

skatinant priemonių, kurios taisymo galimybę vartotojui daro patrauklesnę, ir sudarant palankias sąlygas jas taikyti;

| — | naudojant tokius gamybos metodus ir medžiagas, dėl kurių gaminį būtų galima lengviau ir pigiau pataisyti arba pakeisti jo dalis; vartotojai neturėtų pakliūti į nesibaigiantį nekokybiškų produktų taisymo ir priežiūros ciklą; |
| --- | --- |

—

naudojant tokius gamybos metodus ir medžiagas, dėl kurių gaminį būtų galima lengviau ir pigiau pataisyti arba pakeisti jo dalis; vartotojai neturėtų pakliūti į nesibaigiantį nekokybiškų produktų taisymo ir priežiūros ciklą;

| — | pasikartojančiais neatitikties atvejais arba tuomet, kai taisymo laikotarpis trunka ilgiau nei mėnesį, raginant pratęsti garantiją laikotarpiui, atitinkančiam taisymo laiką; |
| --- | --- |

—

pasikartojančiais neatitikties atvejais arba tuomet, kai taisymo laikotarpis trunka ilgiau nei mėnesį, raginant pratęsti garantiją laikotarpiui, atitinkančiam taisymo laiką;

| — | raginant nustatyti reikalavimą, kad gaminio veikimui svarbiausias dalis būtų galima pakeisti ir kad galimybė jį pataisyti būtų nurodoma kaip viena iš pagrindinių charakteristikų, taip pat nerekomenduojant į gaminius įmontuoti svarbias detales, pvz., baterijas ir LED, nebent tai pateisinama dėl saugumo priežasčių; |
| --- | --- |

—

raginant nustatyti reikalavimą, kad gaminio veikimui svarbiausias dalis būtų galima pakeisti ir kad galimybė jį pataisyti būtų nurodoma kaip viena iš pagrindinių charakteristikų, taip pat nerekomenduojant į gaminius įmontuoti svarbias detales, pvz., baterijas ir LED, nebent tai pateisinama dėl saugumo priežasčių;

| — | skatinant gamintojus pardavimo momentu pateikti priežiūros ir taisymo instrukcijas, ypač tų gaminių, kurių naudojimo trukmės pratęsimo galimybei yra svarbi priežiūra ir taisymas; |
| --- | --- |

—

skatinant gamintojus pardavimo momentu pateikti priežiūros ir taisymo instrukcijas, ypač tų gaminių, kurių naudojimo trukmės pratęsimo galimybei yra svarbi priežiūra ir taisymas;

| — | užtikrinant galimybę naudoti tokios pačios kokybės pakaitalus ir originalių sudedamųjų dalių veiksmingumą siekiant, kad visi gaminiai būtų taisomi laikantis taikytinų teisės aktų; |
| --- | --- |

—

užtikrinant galimybę naudoti tokios pačios kokybės pakaitalus ir originalių sudedamųjų dalių veiksmingumą siekiant, kad visi gaminiai būtų taisomi laikantis taikytinų teisės aktų;

| — | kai įmanoma, plėtojant atsarginių dalių ir taisymui būtinų įrankių standartizavimo procesą, kad būtų teikiamos geresnės taisymo paslaugos; |
| --- | --- |

—

kai įmanoma, plėtojant atsarginių dalių ir taisymui būtinų įrankių standartizavimo procesą, kad būtų teikiamos geresnės taisymo paslaugos;

| — | raginant gamintojus pateikti priežiūros ir taisymo instrukcijas įvairiomis kalbomis remonto dirbtuvėms, kai jų to paprašoma; |
| --- | --- |

—

raginant gamintojus pateikti priežiūros ir taisymo instrukcijas įvairiomis kalbomis remonto dirbtuvėms, kai jų to paprašoma;

| — | skatinant gamintojus sukurti baterijų technologiją siekiant užtikrinti, kad baterijų ir akumuliatorių naudojimo trukmė labiau atitiktų tikėtiną gaminio naudojimo trukmę arba kad būtų galimybė pakeisti baterijas už tokią kainą, kuri yra proporcinga gaminio kainai; |
| --- | --- |

—

skatinant gamintojus sukurti baterijų technologiją siekiant užtikrinti, kad baterijų ir akumuliatorių naudojimo trukmė labiau atitiktų tikėtiną gaminio naudojimo trukmę arba kad būtų galimybė pakeisti baterijas už tokią kainą, kuri yra proporcinga gaminio kainai;

| 10. | mano, kad būtina užtikrinti galimybę gauti tinkamam ir saugiam gaminių veikimui svarbiausių atsarginių dalių:






  — | užtikrinant galimybę be jau surinktų gaminių gauti atsarginių dalių; |
| --- | --- | --- |

10.

—

užtikrinant galimybę be jau surinktų gaminių gauti atsarginių dalių;

| — | raginant ekonominės veiklos vykdytojus teikti tinkamą jų gaminamų arba importuojamų vartojimo prekių techninį aptarnavimą ir atsarginių dalių, reikalingų tinkamam ir saugiam gaminio veikimui, tiekimą už tų gaminių pobūdį ir naudojimo trukmę atitinkančią kainą; |
| --- | --- |

—

raginant ekonominės veiklos vykdytojus teikti tinkamą jų gaminamų arba importuojamų vartojimo prekių techninį aptarnavimą ir atsarginių dalių, reikalingų tinkamam ir saugiam gaminio veikimui, tiekimą už tų gaminių pobūdį ir naudojimo trukmę atitinkančią kainą;

| — | aiškiai nustatant, ar galima gauti gaminių atsarginių dalių, kokiomis sąlygomis ir kokiam laikotarpiui, ir atitinkamais atvejais įsteigiant skaitmeninę platformą; |
| --- | --- |

—

aiškiai nustatant, ar galima gauti gaminių atsarginių dalių, kokiomis sąlygomis ir kokiam laikotarpiui, ir atitinkamais atvejais įsteigiant skaitmeninę platformą;

| 11. | ragina valstybes nares ieškoti tinkamų paskatų patvarių, aukštos kokybės gaminių, kuriuos galima taisyti, gamybai, skatinti taisymą ir padėvėtų daiktų pardavimą ir rengti remonto mokymo programas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad svarbu išlaikyti galimybę naudotis nepriklausomų taisytojų paslaugomis, pavyzdžiui, neremiant techninių, saugos arba programinės įrangos sprendimų, kuriais nebūtų leidžiama remontą atlikti nepatvirtintoms įmonėms arba įstaigoms; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina dėti pastangas siekiant paskatinti pakartotinai naudoti atsargines dalis naudotų daiktų rinkoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta galimybę naudoti 3D spausdinimą norint gauti atsargines dalis specialistams ir vartotojams; ragina užtikrinti gaminių saugą, apsaugą nuo klastojimo ir autorių teisių apsaugą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad standartizuoti ir moduliniai komponentai, išrinkimo planavimas, ilgalaikio vartojimo gaminių projektavimas ir efektyvūs gamybos procesai atlieka svarbų vaidmenį siekiant sėkmingai įgyvendinti žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

15.

Į naudojimą orientuoto ekonominio modelio taikymas ir MVĮ ir užimtumo rėmimas ES

| 16. | pabrėžia, kad perėjimas prie naujų verslo modelių, pvz., „produktų kaip paslaugų“ modelio, gali padidinti gamybos ir vartojimo modelių tvarumą, jei produktų ir paslaugų sistemos nesutrumpins produktų naudojimo trukmės, taip pat pabrėžia, kad tokiais verslo modeliais neturėtų būti sudaroma mokesčių vengimo galimybių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad naujų verslo modelių, pvz., internetinių paslaugų, pardavimo būdų, naudotų prekių universalinių parduotuvių plėtojimas ir remonto paslaugų praktikos įtvirtinimas (remonto kavinės, dirbtuvės, kuriose žmonės gali remontuoti patys) gali padėti prailginti produktų naudojimo trukmę ir kartu padidinti vartotojų supratimą apie ilgos naudojimo trukmės produktus ir pasitikėjimą jais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares:






  — | rengti pasitarimus su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais siekiant paraginti plėtoti visiems naudingą naudojimu pagrįstą pardavimo modelį; |
| --- | --- | --- |

18.

—

rengti pasitarimus su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais siekiant paraginti plėtoti visiems naudingą naudojimu pagrįstą pardavimo modelį;

| — | imtis daugiau priemonių, kuriomis siekiama plėtoti funkcionalumo ekonomiką ir raginti daiktus nuomotis, jais keistis ar juos skolintis; |
| --- | --- |

—

imtis daugiau priemonių, kuriomis siekiama plėtoti funkcionalumo ekonomiką ir raginti daiktus nuomotis, jais keistis ar juos skolintis;

| — | raginti vietos ir regioninės valdžios institucijas aktyviai skatinti kurti ekonomikos modelius, kuriais skatinamas taupesnis išteklių naudojimas, prekių patvarumas ir stiprinami taisymo, pakartotinio naudojimo ir perdirbimo sektoriai, kaip antai bendradarbiavimu grindžiama arba žiedinė ekonomika; |
| --- | --- |

—

raginti vietos ir regioninės valdžios institucijas aktyviai skatinti kurti ekonomikos modelius, kuriais skatinamas taupesnis išteklių naudojimas, prekių patvarumas ir stiprinami taisymo, pakartotinio naudojimo ir perdirbimo sektoriai, kaip antai bendradarbiavimu grindžiama arba žiedinė ekonomika;

| 19. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad viešuosiuose pirkimuose būtų atsižvelgta į Direktyvos 2014/24/ES nuostatą dėl gyvavimo ciklo sąnaudų ir kad būtų padidintas viešųjų institucijų įsigytos įrangos pakartotinio naudojimo rodiklis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares ir Komisiją savo viešojoje politikoje remti bendradarbiavimo grindžiamą ekonomiką atsižvelgiant į jos teikiamą naudą panaudojant atliekamus išteklius ir pajėgumus, pavyzdžiui, transporto ir apgyvendinimo sektoriuose; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją plėtojant žiedinę ekonomiką pabrėžti produktų patvarumo svarbą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti ES teisės aktuose (Pagrindų direktyvoje dėl atliekų (2008/98/EB)) nustatytos atliekų hierarchijos ir visų pirma išlaikyti didžiausią elektros ir elektroninių prietaisų naudingumą ir vertę ir nelaikyti jų atliekomis, pavyzdžiui, suteikiant leidimą pakartotinio naudojimų centrų darbuotojams įeiti į elektros ir elektroninės įrangos atliekų surinkimo punktus, kad jie galėtų tinkamai panaudoti tokias prekes ir jų sudėtines dalis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad į šią rezoliuciją įtrauktos nuostatos visų pirma turėtų būti taikomos MVĮ ir labai mažoms įmonėms, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB, tokiu būdu, kuris būtų tinkamas ir proporcingas MVĮ arba labai mažų įmonių dydžiui ir pajėgumams, siekiant išsaugoti jų plėtrą ir paraginti naujų profesijų atstovų užimtumą ir mokymą ES; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją išnagrinėti, kaip būtų galima skatinti ir palengvinti LED lempučių pakeičiamumą, ir be ekologinio projektavimo priemonių taip pat apsvarstyti ne tokius griežtus metodus, pvz., ženklinimą, skatinimo sistemas, viešuosius pirkimus arba ilgesnę garantiją tuo atveju, kai lempučių negalima pakeisti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina valstybes nares vykdyti veiksmingą rinkos priežiūrą siekiant užtikrinti, kad tiek Europos, tiek importuoti produktai atitiktų produktų politikos ir ekologinio projektavimo reikalavimus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti vietos ir regioninės valdžios institucijas ir paisyti jų kompetencijos; |
| --- | --- |

26.

Geresnio vartotojų informavimo užtikrinimas

| 27. | ragina Komisiją gerinti informacijos apie gaminių patvarumą teikimą:






  — | apsvarstant neprivalomo Europos ženklo kūrimą, kuris apimtų gaminių patvarumą, ekologinį projektavimą, atnaujinamumą derinantis prie techninės pažangos ir taisymo galimybes; |
| --- | --- | --- |

27.

—

apsvarstant neprivalomo Europos ženklo kūrimą, kuris apimtų gaminių patvarumą, ekologinį projektavimą, atnaujinamumą derinantis prie techninės pažangos ir taisymo galimybes;

| — | atliekant savanoriškus eksperimentus ES lygmeniu su įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais siekiant nustatyti tikėtinos gaminio naudojimo trukmės aprašą remiantis standartizuotais kriterijais, kurį galėtų naudoti visos valstybės narės; |
| --- | --- |

—

atliekant savanoriškus eksperimentus ES lygmeniu su įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais siekiant nustatyti tikėtinos gaminio naudojimo trukmės aprašą remiantis standartizuotais kriterijais, kurį galėtų naudoti visos valstybės narės;

| — | sukuriant svarbiausių vartojimo prekių, visų pirma didelių buitinių elektros prietaisų, naudojimo skaitiklį; |
| --- | --- |

—

sukuriant svarbiausių vartojimo prekių, visų pirma didelių buitinių elektros prietaisų, naudojimo skaitiklį;

| — | atliekant informacijos apie naudojimo trukmę pateikimo etiketėse suderinimą su teisinės garantijos galiojimo laiku; |
| --- | --- |

—

atliekant informacijos apie naudojimo trukmę pateikimo etiketėse suderinimą su teisinės garantijos galiojimo laiku;

| — | naudojant skaitmenines taikomąsias programas arba socialinės žiniasklaidos priemones; |
| --- | --- |

—

naudojant skaitmenines taikomąsias programas arba socialinės žiniasklaidos priemones;

| — | standartizuojant naudojimo instrukcijų informaciją apie gaminio naudojimo trukmę, atnaujinamumą ir taisymą ir užtikrinant aiškų ir lengvai suprantamą tokios informacijos pateikimą; |
| --- | --- |

—

standartizuojant naudojimo instrukcijų informaciją apie gaminio naudojimo trukmę, atnaujinamumą ir taisymą ir užtikrinant aiškų ir lengvai suprantamą tokios informacijos pateikimą;

| — | kai nurodama tikėtina gaminio naudojimo trukmė, šią informaciją pagrindžiant standartiniais kriterijais; |
| --- | --- |

—

kai nurodama tikėtina gaminio naudojimo trukmė, šią informaciją pagrindžiant standartiniais kriterijais;

| 28. | primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją:






  — | teikti paramą vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, įmonėms ir asociacijoms vykdant vartotojų informuotumo apie produktų naudojimo trukmę kampanijas, visų pirma teikiant informaciją dėl priežiūros, taisymo, pakartotinio naudojimo ir kt.; |
| --- | --- | --- |

28.

—

teikti paramą vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, įmonėms ir asociacijoms vykdant vartotojų informuotumo apie produktų naudojimo trukmę kampanijas, visų pirma teikiant informaciją dėl priežiūros, taisymo, pakartotinio naudojimo ir kt.;

| — | skatinti vartotojų informuotumą apie greitai gendančius ir nepataisomus gaminius, jei tinkama, plėtojant vartotojų informavimo platformas; |
| --- | --- |

—

skatinti vartotojų informuotumą apie greitai gendančius ir nepataisomus gaminius, jei tinkama, plėtojant vartotojų informavimo platformas;

| 29. | ragina Komisiją skatinti reguliariai ir struktūrizuotai keistis informacija ir dalytis gerąja patirtimi visoje Sąjungoje, tarp Komisijos ir valstybių narių, įskaitant regionų ir savivaldybių institucijas; |
| --- | --- |

29.

Su suplanuotu nusidėvėjimu susijusios priemonės

| 30. | ragina Komisiją, konsultuojantis su vartotojų organizacijomis, gamintojais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais pasiūlyti ES lygmeniu sukurti suplanuoto nusidėvėjimo apibrėžtį, taikomą materialiosioms prekės ir programinei įrangai; be to, ragina Komisiją bendradarbiaujant su rinkos priežiūros institucijomis išnagrinėti galimybę sukurti nepriklausomą sistemą, kurią taikant būtų galima testuoti ir nustatyti gaminius, kurių nusidėvėjimas suplanuotas; todėl ragina pagerinti teisinę informatorių apsaugą ir nustatyti atitinkamas atgrasančias priemones gamintojams; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į kai kurių valstybių narių pirmaujantį vaidmenį, pavyzdžiui, Beniliukso šalių iniciatyvą, kuria siekiama kovoti su suplanuotu nusidėvėjimu ir pratęsti buitinių (elektros) prietaisų eksploatavimo trukmę; pabrėžia, kad svarbu keistis gerąja patirtimi šioje srityje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad gaminių naujinimo galimybė gali sulėtinti produktų nusidėvėjimą ir gali sumažinti poveikį aplinkai ir naudotojų išlaidas; |
| --- | --- |

32.

Teisės į teisinę atitikties garantiją stiprinimas

| 33. | mano, jog labai svarbu, kad vartotojai būtų geriau informuoti apie tai, kaip veikia teisės aktuose nustatyta atitikties garantija; ragina užtikrinti, kad gaminio įsigijimo sąskaitoje būtų įrašyta visa nuoroda į tokią garantiją; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją įgyvendinti iniciatyvų ir priemonių, skirtų vartotojų pasitikėjimui didinti:






  — | stiprinant vartotojų apsaugą, ypač susijusią su tais gaminiais, kurių pagrįstai tikėtina naudojimo trukmė yra ilgesnė, ir atsižvelgiant į griežtas kai kurių valstybių narių jau taikomas vartotojų apsaugos priemones; |
| --- | --- | --- |

34.

—

stiprinant vartotojų apsaugą, ypač susijusią su tais gaminiais, kurių pagrįstai tikėtina naudojimo trukmė yra ilgesnė, ir atsižvelgiant į griežtas kai kurių valstybių narių jau taikomas vartotojų apsaugos priemones;

| — | atsižvelgiant į ekologinio projektavimo teisės aktų ir sutarčių teisės aktų dėl su energija susijusių gaminių poveikį, kad būtų išplėtotas holistinis požiūris ir gaminių reglamentavimą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į ekologinio projektavimo teisės aktų ir sutarčių teisės aktų dėl su energija susijusių gaminių poveikį, kad būtų išplėtotas holistinis požiūris ir gaminių reglamentavimą;

| — | užtikrinant specialų vartotojo informavimą pirkimo–pardavimo sutartyje apie jo teisę į teisinę garantiją ir skatinant informavimo apie šią teisę programas; |
| --- | --- |

—

užtikrinant specialų vartotojo informavimą pirkimo–pardavimo sutartyje apie jo teisę į teisinę garantiją ir skatinant informavimo apie šią teisę programas;

| — | supaprastinant vartotojo atlikto pirkimo įrodymą, susiejant garantiją su pačiu daiktu, o ne su jo pirkėju, taip pat toliau raginant visuotinai taikyti elektroninius kvitus ir skaitmenines garantijos schemas; |
| --- | --- |

—

supaprastinant vartotojo atlikto pirkimo įrodymą, susiejant garantiją su pačiu daiktu, o ne su jo pirkėju, taip pat toliau raginant visuotinai taikyti elektroninius kvitus ir skaitmenines garantijos schemas;

| 35. | prašo nustatyti ES lygmens skundų, teikiamų dėl teisės į garantiją neužtikrinimo, mechanizmą, kad atitinkamos institucijos galėtų paprasčiau kontroliuoti, kaip taikomi Europos standartai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad stiprinant didesnės gamintojo atsakomybės principą ir nustatant būtiniausius reikalavimus yra skatinamas tvaresnių gaminių projektavimas; |
| --- | --- |

36.

Vartotojų apsauga nuo programinės įrangos pasenimo

| 37. | ragina didinti skaidrumą gaminių naujinimo, saugos naujinių ir ilgos naudojimo trukmės klausimais – visa tai yra svarbūs tiek programinės, tiek aparatinės įrangos veikimo aspektai; ragina Komisiją išsiaiškinti, ar reikia glaudesnio įmonių bendradarbiavimo šiai problemai išspręsti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina tiekėjus ir gamintojus suteikti daugiau skaidrumo minimalaus laikotarpio, per kurį bus pateikti operacinių sistemų saugumo naujiniai, klausimu; siūlo nustatyti pagrįsto naudojimo laikotarpio apibrėžti; be to, pabrėžia, kad įtaisytų operacinių sistemų atvejais gaminio tiekėjas taip pat turi užtikrinti šių saugumo naujinių tiekimą; ragina gamintojus vartotojams pateikti aiškią informaciją apie programinės įrangos naujinių ir patobulinimų suderinamumą su įtaisytomis operacinėmis sistemomis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina užtikrinti, kad būtų suteikta galimybė po pagrindinių programinės įrangos naujinimų atkurti ankstesnę būklę ir kad kartu būtų teikiama informacija apie jų pasekmes aparato veikimui, taip pat kad nauja pagrindinė programinė įranga būtų suderinama su ankstesnės kartos programine įranga; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina nustatant standartus skatinti sudedamųjų dalių, įskaitant procesorių, pakeičiamumą, kad gaminiai visada galėtų atitikti naujausius standartus; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OL L 285, 2009 10 31, p. 10.

(2)  OL L 153, 2010 6 18, p. 1.

(3)  OL L 354, 2013 12 28, p. 171.

(4)  OL C 67, 2014 3 6, p. 23.

(5)  OL L 304, 2011 11 22, p. 64.

(6)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/69

---

P8_TA(2017)0288

Kova su žmogaus teisių pažeidimais karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui, įskaitant genocidą, kontekste

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmoniškumui, įskaitant genocidą, klausimo sprendimo (2016/2239(INI))

(2018/C 334/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 9 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 9 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartijos VII skyrių (Veiksmai, kai kyla grėsmė taikai, ji pažeidžiama ar įvykdomi agresijos aktai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartijos VII skyrių (Veiksmai, kai kyla grėsmė taikai, ji pažeidžiama ar įvykdomi agresijos aktai),

| — | atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnį, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį, Deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar įsitikinimų panaikinimo ir ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnį, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį, Deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar įsitikinimų panaikinimo ir ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2000 m. spalio 31 d. rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos 2000 m. spalio 31 d. rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, kuris įsigaliojo 2002 m. liepos 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. liepos 17 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, kuris įsigaliojo 2002 m. liepos 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į Romos statuto Kampalos pakeitimus, priimtus per peržiūros konferenciją Kampaloje, Uganda, 2010 m. birželio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Romos statuto Kampalos pakeitimus, priimtus per peržiūros konferenciją Kampaloje, Uganda, 2010 m. birželio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žiaurių nusikaltimų analizės sistemą, kurią parengė JT specialiųjų patarėjų genocido prevencijos ir atsakomybės užtikrinti apsaugą klausimais biuras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žiaurių nusikaltimų analizės sistemą, kurią parengė JT specialiųjų patarėjų genocido prevencijos ir atsakomybės užtikrinti apsaugą klausimais biuras,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2015 m. kovo 15 d. ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Irake, atsižvelgiant į vadinamosios Irako ir Levanto islamo valstybės ir kitų susijusių grupuočių įvykdytą smurtą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2015 m. kovo 15 d. ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Irake, atsižvelgiant į vadinamosios Irako ir Levanto islamo valstybės ir kitų susijusių grupuočių įvykdytą smurtą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. A/71/L.48, kuria įsteigiamas Tarptautinis, nešališkas ir nepriklausomas pagalbos pagal tarptautinę teisę tiriant Sirijos Arabų Respublikoje nuo 2011 m. kovo mėn. įvykdytus pačius sunkiausius nusikaltimus ir vykdant už juos atsakingų asmenų baudžiamąjį persekiojimą mechanizmas (IIIM), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. A/71/L.48, kuria įsteigiamas Tarptautinis, nešališkas ir nepriklausomas pagalbos pagal tarptautinę teisę tiriant Sirijos Arabų Respublikoje nuo 2011 m. kovo mėn. įvykdytus pačius sunkiausius nusikaltimus ir vykdant už juos atsakingų asmenų baudžiamąjį persekiojimą mechanizmas (IIIM),

| — | atsižvelgdamas į Nepriklausomos tarptautinės tyrimų Sirijos Arabų Respublikoje komisijos atliktą specialų įvykių Alepe tyrimą, paskelbtą 2017 m. kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Nepriklausomos tarptautinės tyrimų Sirijos Arabų Respublikoje komisijos atliktą specialų įvykių Alepe tyrimą, paskelbtą 2017 m. kovo 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 11 d. Tarybos bendrąją poziciją 2001/443/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 11 d. Tarybos bendrąją poziciją 2001/443/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimą 2002/494/TVR, įsteigiantį Europos institucijų tinklą ryšiams dėl už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus atsakingų asmenų palaikyti (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimą 2002/494/TVR, įsteigiantį Europos institucijų tinklą ryšiams dėl už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus atsakingų asmenų palaikyti (2),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 8 d. Tarybos sprendimą 2003/335/TVR dėl genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 8 d. Tarybos sprendimą 2003/335/TVR dėl genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 16 d. Tarybos bendrąją poziciją 2003/444/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 16 d. Tarybos bendrąją poziciją 2003/444/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (4),

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės,

| — | atsižvelgdamas į TBT ir Europos Sąjungos susitarimą dėl bendradarbiavimo ir pagalbos teikimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TBT ir Europos Sąjungos susitarimą dėl bendradarbiavimo ir pagalbos teikimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (6),

| — | atsižvelgdamas į bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai darbinį dokumentą dėl siekio įtvirtinti papildomumo principą (SWD(2013)0026), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai darbinį dokumentą dėl siekio įtvirtinti papildomumo principą (SWD(2013)0026),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl ES visapusiško požiūrio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl ES visapusiško požiūrio,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 30 d. patvirtintą ES genocido tinklo strategiją siekiant Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse kovoti su nebaudžiamumu už genocido nusikaltimą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 30 d. patvirtintą ES genocido tinklo strategiją siekiant Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse kovoti su nebaudžiamumu už genocido nusikaltimą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES paramos pereinamojo laikotarpio teisingumui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl ES paramos pereinamojo laikotarpio teisingumui,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23 d. Tarybos išvadas dėl Sirijai ir Irakui, taip pat „Da'esh“ keliamos grėsmės klausimui skirtos ES regioninės strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23 d. Tarybos išvadas dėl Sirijai ir Irakui, taip pat „Da'esh“ keliamos grėsmės klausimui skirtos ES regioninės strategijos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2016 m. gruodžio 9 d. pareiškimą Tarptautinės genocido nusikaltimo aukų atminimo ir orumo ir tokio nusikaltimo prevencijos dienos proga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2016 m. gruodžio 9 d. pareiškimą Tarptautinės genocido nusikaltimo aukų atminimo ir orumo ir tokio nusikaltimo prevencijos dienos proga,

| — | atsižvelgdamas į 2015–2019 m. Europos Sąjungos veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015–2019 m. Europos Sąjungos veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl ES paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) sprendžiant problemas ir įveikiant sunkumus (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl ES paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) sprendžiant problemas ir įveikiant sunkumus (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. liepos 17 d. rezoliuciją dėl agresijos nusikaltimų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. liepos 17 d. rezoliuciją dėl agresijos nusikaltimų (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl masinio vaikų perkėlimo Nigerijoje dėl grupuotės „Boko Haram“ išpuolių (9) ir į savo 2014 m. liepos 17 d. rezoliuciją „Nigerija: neseniai įvykdyti organizacijos „Boko Haram“ išpuoliai“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl masinio vaikų perkėlimo Nigerijoje dėl grupuotės „Boko Haram“ išpuolių (9) ir į savo 2014 m. liepos 17 d. rezoliuciją „Nigerija: neseniai įvykdyti organizacijos „Boko Haram“ išpuoliai“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją „Pasiruošimas dėl pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją „Pasiruošimas dėl pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės“ (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl padėties Sirijoje (12), 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Šiaurės Irake (Mosulas) (13), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (14) ir 2015 m. birželio 11 d. rezoliuciją „Sirija: padėtis Palmyroje ir Mazeno Darwisho atvejis“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl padėties Sirijoje (12), 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Šiaurės Irake (Mosulas) (13), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (14) ir 2015 m. birželio 11 d. rezoliuciją „Sirija: padėtis Palmyroje ir Mazeno Darwisho atvejis“ (15),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8–0222/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8–0222/2017),

| A. | kadangi genocido nusikaltimas, nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai, taip pat žinomi kaip žiaurūs nusikaltimai yra sunkiausi nusikaltimai žmonijai ir visos tarptautinės bendruomenės susirūpinimo priežastis; kadangi tokie nusikaltimai sukrečia žmoniją; |
| --- | --- |

A.

kadangi genocido nusikaltimas, nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai, taip pat žinomi kaip žiaurūs nusikaltimai yra sunkiausi nusikaltimai žmonijai ir visos tarptautinės bendruomenės susirūpinimo priežastis; kadangi tokie nusikaltimai sukrečia žmoniją;

| B. | kadangi tarptautinė bendruomenė privalo užkirsti kelią žiauriems nusikaltimams; kadangi kai tokie nusikaltimai įvykdomi, už juos turi būti baudžiama ir būtina užtikrinti veiksmingą, teisingą ir greitą baudžiamąjį persekiojimą už juos nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu ir laikantis papildomumo principo; |
| --- | --- |

B.

kadangi tarptautinė bendruomenė privalo užkirsti kelią žiauriems nusikaltimams; kadangi kai tokie nusikaltimai įvykdomi, už juos turi būti baudžiama ir būtina užtikrinti veiksmingą, teisingą ir greitą baudžiamąjį persekiojimą už juos nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu ir laikantis papildomumo principo;

| C. | kadangi atskaitomybė, teisingumas, teisinė valstybė ir kova su nebaudžiamumu yra esminiai elementai, kuriais paremta taika ir konfliktų sprendimas, susitaikymo ir atkūrimo pastangos; |
| --- | --- |

C.

kadangi atskaitomybė, teisingumas, teisinė valstybė ir kova su nebaudžiamumu yra esminiai elementai, kuriais paremta taika ir konfliktų sprendimas, susitaikymo ir atkūrimo pastangos;

| D. | kadangi tikrasis susitaikymas gali būti grindžiamas tik tiesa ir teisingumu; |
| --- | --- |

D.

kadangi tikrasis susitaikymas gali būti grindžiamas tik tiesa ir teisingumu;

| E. | kadangi šių nusikaltimų aukos turi teisę į teisinę gynybą ir žalos atlyginimą ir kadangi tarptautinė bendruomenė turėtų teikti visapusišką paramą pabėgėliams, kurie nukentėjo nuo žiaurių nusikaltimų; kadangi šiomis aplinkybėmis svarbu nepamiršti lyčių aspekto ir atsižvelgti į ypatingus moterų ir mergaičių poreikius pabėgėlių stovyklose, repatrijuojant ir perkeliant, taip pat vykdant atkūrimą ir atstatymą po konflikto; |
| --- | --- |

E.

kadangi šių nusikaltimų aukos turi teisę į teisinę gynybą ir žalos atlyginimą ir kadangi tarptautinė bendruomenė turėtų teikti visapusišką paramą pabėgėliams, kurie nukentėjo nuo žiaurių nusikaltimų; kadangi šiomis aplinkybėmis svarbu nepamiršti lyčių aspekto ir atsižvelgti į ypatingus moterų ir mergaičių poreikius pabėgėlių stovyklose, repatrijuojant ir perkeliant, taip pat vykdant atkūrimą ir atstatymą po konflikto;

| F. | kadangi TBT atlieka pagrindinį vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu ir atkuriant taiką bei užtikrinant aukoms teisingumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi TBT atlieka pagrindinį vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu ir atkuriant taiką bei užtikrinant aukoms teisingumą;

| G. | kadangi dėl TBT suteiktų įgaliojimų taikyti žalos atlyginimo nusikaltimų aukoms sistemą Teismas yra unikali teisminė tarptautinio lygmens institucija; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl TBT suteiktų įgaliojimų taikyti žalos atlyginimo nusikaltimų aukoms sistemą Teismas yra unikali teisminė tarptautinio lygmens institucija;

| H. | kadangi visuotinis prisijungimas prie Romos statuto yra būtinas siekiant visapusiško TBT veiksmingumo; kadangi 124 šalys, įskaitant visas ES valstybes nares, ratifikavo TBT Romos statutą; |
| --- | --- |

H.

kadangi visuotinis prisijungimas prie Romos statuto yra būtinas siekiant visapusiško TBT veiksmingumo; kadangi 124 šalys, įskaitant visas ES valstybes nares, ratifikavo TBT Romos statutą;

| I. | kadangi į Romos statutą įtrauktus Kampalos pakeitimus dėl agresijos nusikaltimo, kuris laikomas sunkiausios ir pavojingiausios neteisėto jėgos panaudojimo formos nusikaltimu, ratifikavo 34 valstybės ir dabar, gavus 30 pritarimų, kurių reikėjo tam, kad būtų galima pradėti taikyti pakeitimus, Romos statuto šalių asamblėja turi galimybę po 2017 m. sausio 1 d. priimti sprendimą pradėti taikyti sutartimi grindžiamą su agresija susijusią Teismo jurisdikciją; |
| --- | --- |

I.

kadangi į Romos statutą įtrauktus Kampalos pakeitimus dėl agresijos nusikaltimo, kuris laikomas sunkiausios ir pavojingiausios neteisėto jėgos panaudojimo formos nusikaltimu, ratifikavo 34 valstybės ir dabar, gavus 30 pritarimų, kurių reikėjo tam, kad būtų galima pradėti taikyti pakeitimus, Romos statuto šalių asamblėja turi galimybę po 2017 m. sausio 1 d. priimti sprendimą pradėti taikyti sutartimi grindžiamą su agresija susijusią Teismo jurisdikciją;

| J. | kadangi 2016 m. lapkričio mėn. Rusija nusprendė nebebūti Romos statutą pasirašiusia šalimi; kadangi 2016 m. spalio mėn. Pietų Afrika, Gambija ir Burundis taip pat pranešė apie savo pasitraukimą iš Romos statuto; kadangi 2017 m. sausio 31 d. Afrikos Sąjunga (AS) priėmė neįpareigojančią rezoliuciją, kuri apima pasitraukimo iš TBT strategiją ir kuria AS valstybės narės raginamos apsvarstyti galimybę įgyvendinti jos rekomendacijas; kadangi atitinkamai 2017 m. vasario ir kovo mėn. Gambija ir Pietų Afrika pranešė apie savo sprendimą atšaukti savo pasitraukimą iš Romos statuto šalių tarpo; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2016 m. lapkričio mėn. Rusija nusprendė nebebūti Romos statutą pasirašiusia šalimi; kadangi 2016 m. spalio mėn. Pietų Afrika, Gambija ir Burundis taip pat pranešė apie savo pasitraukimą iš Romos statuto; kadangi 2017 m. sausio 31 d. Afrikos Sąjunga (AS) priėmė neįpareigojančią rezoliuciją, kuri apima pasitraukimo iš TBT strategiją ir kuria AS valstybės narės raginamos apsvarstyti galimybę įgyvendinti jos rekomendacijas; kadangi atitinkamai 2017 m. vasario ir kovo mėn. Gambija ir Pietų Afrika pranešė apie savo sprendimą atšaukti savo pasitraukimą iš Romos statuto šalių tarpo;

| K. | kadangi nepaprastai svarbu, kad Romos statuto šalys bendradarbiautų tarpusavyje ir su regioninėmis organizacijomis, ypač tais atvejais, kai ginčijama TBT jurisdikcija, |
| --- | --- |

K.

kadangi nepaprastai svarbu, kad Romos statuto šalys bendradarbiautų tarpusavyje ir su regioninėmis organizacijomis, ypač tais atvejais, kai ginčijama TBT jurisdikcija,

| L. | kadangi TBT šiuo metu vykdo dešimt tyrimų devyniose šalyse (Gruzijoje, Malyje, Dramblio Kaulo Kranto Respublikoje, Libijoje, Kenijoje, Sudane (Darfūras), Ugandoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje) ir du tyrimus Centrinėje Afrikos Respublikoje; |
| --- | --- |

L.

kadangi TBT šiuo metu vykdo dešimt tyrimų devyniose šalyse (Gruzijoje, Malyje, Dramblio Kaulo Kranto Respublikoje, Libijoje, Kenijoje, Sudane (Darfūras), Ugandoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje) ir du tyrimus Centrinėje Afrikos Respublikoje;

| M. | kadangi, laikantis papildomumo principo, įtvirtinto Romos statute, TBT imasi veiksmų tik tais atvejais, kai nacionaliniai teismai negali arba nenori atlikti tikro tyrimo ir vykdyti baudžiamojo persekiojimo už žiaurius nusikaltimus, todėl statuto šalims tenka pagrindinė atsakomybė už asmenų, įtariamų įvykdžius sunkiausius tarptautinius nusikaltimus, patraukimą baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

M.

kadangi, laikantis papildomumo principo, įtvirtinto Romos statute, TBT imasi veiksmų tik tais atvejais, kai nacionaliniai teismai negali arba nenori atlikti tikro tyrimo ir vykdyti baudžiamojo persekiojimo už žiaurius nusikaltimus, todėl statuto šalims tenka pagrindinė atsakomybė už asmenų, įtariamų įvykdžius sunkiausius tarptautinius nusikaltimus, patraukimą baudžiamojon atsakomybėn;

| N. | kadangi 2001 m. birželio 11 d. priėmus Tarybos bendrąją poziciją 2001/443/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo valstybės narės pareiškė, kad nusikaltimai, priklausantys TBT jurisdikcijai, yra svarbūs visoms valstybėms narėms, jos yra pasiryžusios bendradarbiauti siekdamos užkirsti kelią tiems nusikaltimams ir panaikinti jų vykdytojų nebaudžiamumą; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2001 m. birželio 11 d. priėmus Tarybos bendrąją poziciją 2001/443/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo valstybės narės pareiškė, kad nusikaltimai, priklausantys TBT jurisdikcijai, yra svarbūs visoms valstybėms narėms, jos yra pasiryžusios bendradarbiauti siekdamos užkirsti kelią tiems nusikaltimams ir panaikinti jų vykdytojų nebaudžiamumą;

| O. | kadangi ES ir jos valstybės narės yra ištikimos TBT sąjungininkės nuo pat jo įsteigimo ir teikia nuolatinę politinę, diplomatinę, finansinę ir logistinę paramą, be kita ko, propaguodamos Romos statuto universalumą ir gina jo sistemos vientisumą; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES ir jos valstybės narės yra ištikimos TBT sąjungininkės nuo pat jo įsteigimo ir teikia nuolatinę politinę, diplomatinę, finansinę ir logistinę paramą, be kita ko, propaguodamos Romos statuto universalumą ir gina jo sistemos vientisumą;

| P. | kadangi ES ir jos valstybės narės pažadėjo Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus Komitetui (TRKK) tvirtai remti veiksmingo mechanizmo, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų griežčiau laikomasi tarptautinės humanitarinės teisės, įsteigimą; kadangi Parlamentas paprašė vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos informuoti apie tikslus ir strategiją, nustatytus siekiant šį pažadą įvykdyti; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES ir jos valstybės narės pažadėjo Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus Komitetui (TRKK) tvirtai remti veiksmingo mechanizmo, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų griežčiau laikomasi tarptautinės humanitarinės teisės, įsteigimą; kadangi Parlamentas paprašė vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos informuoti apie tikslus ir strategiją, nustatytus siekiant šį pažadą įvykdyti;

| Q. | kadangi anksčiau Jugoslavijos sudėtyje buvusių šalių teritorijoje per 1991–1995 m. karus buvo įvykdyta daug žiaurių nusikaltimų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi anksčiau Jugoslavijos sudėtyje buvusių šalių teritorijoje per 1991–1995 m. karus buvo įvykdyta daug žiaurių nusikaltimų;

| R. | kadangi anksčiau Jugoslavijos sudėtyje buvusių šalių teritorijoje per 1991–1995 m. karus įvykdytų žiaurių nusikaltimų teismo nagrinėjimo procesai vyksta labai lėtai; |
| --- | --- |

R.

kadangi anksčiau Jugoslavijos sudėtyje buvusių šalių teritorijoje per 1991–1995 m. karus įvykdytų žiaurių nusikaltimų teismo nagrinėjimo procesai vyksta labai lėtai;

| S. | kadangi Sirija prisijungė prie Konvencijos dėl genocido 1955 m., o 2004 m. – prie Konvencijos dėl kankinimo; |
| --- | --- |

S.

kadangi Sirija prisijungė prie Konvencijos dėl genocido 1955 m., o 2004 m. – prie Konvencijos dėl kankinimo;

| T. | kadangi Parlamentas savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliucijoje priminė, kad ISIS („Da’esh“) daromi žmogaus teisių pažeidimai apima ir genocidą; |
| --- | --- |

T.

kadangi Parlamentas savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliucijoje priminė, kad ISIS („Da’esh“) daromi žmogaus teisių pažeidimai apima ir genocidą;

| U. | kadangi keliuose JT organų, įskaitant Nepriklausomą tarptautinę tyrimų Sirijos Arabų Respublikoje komisiją, JT generalinio sekretoriaus specialųjį patarėją genocido prevencijos klausimais, JT generalinio sekretoriaus specialųjį patarėją atsakomybės užtikrinti apsaugą klausimais, specialųjį pranešėją mažumų klausimais, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą ir NVO, pranešimuose teigiama, kad visų pusių įvykdyti nusikaltimai gali būti laikomi žiauriais nusikaltimais ir kad karo nusikaltimus įvykdė visos pusės per 2016 m. gruodžio mėn. kovą dėl Alepo; |
| --- | --- |

U.

kadangi keliuose JT organų, įskaitant Nepriklausomą tarptautinę tyrimų Sirijos Arabų Respublikoje komisiją, JT generalinio sekretoriaus specialųjį patarėją genocido prevencijos klausimais, JT generalinio sekretoriaus specialųjį patarėją atsakomybės užtikrinti apsaugą klausimais, specialųjį pranešėją mažumų klausimais, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą ir NVO, pranešimuose teigiama, kad visų pusių įvykdyti nusikaltimai gali būti laikomi žiauriais nusikaltimais ir kad karo nusikaltimus įvykdė visos pusės per 2016 m. gruodžio mėn. kovą dėl Alepo;

| V. | kadangi TBT pareiškė, kad esama pagrindo pagrįstai manyti, jog Nigerijoje grupuotė „Boko Haram“ įvykdė nusikaltimus žmoniškumui, kaip apibrėžta Statuto 7 straipsnyje, įskaitant žmogžudystes ir persekiojimą; |
| --- | --- |

V.

kadangi TBT pareiškė, kad esama pagrindo pagrįstai manyti, jog Nigerijoje grupuotė „Boko Haram“ įvykdė nusikaltimus žmoniškumui, kaip apibrėžta Statuto 7 straipsnyje, įskaitant žmogžudystes ir persekiojimą;

| W. | kadangi šimtai mirties nuosprendžių, įvykdytų Burundyje nuo 2015 m. balandžio mėn., lėmė tai, kad JT nepriklausomo tyrimo Burundyje komisija savo ataskaitoje padarė išvadą, jog Burundyje yra žmonių, kuriuos reikėtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn dėl tariamų nusikaltimų žmoniškumui; |
| --- | --- |

W.

kadangi šimtai mirties nuosprendžių, įvykdytų Burundyje nuo 2015 m. balandžio mėn., lėmė tai, kad JT nepriklausomo tyrimo Burundyje komisija savo ataskaitoje padarė išvadą, jog Burundyje yra žmonių, kuriuos reikėtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn dėl tariamų nusikaltimų žmoniškumui;

| X. | kadangi pilietinės visuomenės organizacijos, tarptautinio lygio teisininkai ir NVO įspėjo, kad įvykiai Burundyje 2016 m. pabaigoje galėtų būti prilyginti genocidui; |
| --- | --- |

X.

kadangi pilietinės visuomenės organizacijos, tarptautinio lygio teisininkai ir NVO įspėjo, kad įvykiai Burundyje 2016 m. pabaigoje galėtų būti prilyginti genocidui;

| Y. | kadangi tarptautinės taisyklės dėl karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui taip pat yra privalomos nevalstybiniams subjektams arba asmenims, veikiantiems nevalstybinių organizacijų vardu arba pagal jų sistemą; kadangi dabar, kai nevalstybiniai subjektai vis aktyviau dalyvauja įgyvendinant karo scenarijus ir skatina tokius sunkius nusikaltimus bei juos vykdo, tai reikėtų dar griežčiau pakartotinai patvirtinti; |
| --- | --- |

Y.

kadangi tarptautinės taisyklės dėl karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui taip pat yra privalomos nevalstybiniams subjektams arba asmenims, veikiantiems nevalstybinių organizacijų vardu arba pagal jų sistemą; kadangi dabar, kai nevalstybiniai subjektai vis aktyviau dalyvauja įgyvendinant karo scenarijus ir skatina tokius sunkius nusikaltimus bei juos vykdo, tai reikėtų dar griežčiau pakartotinai patvirtinti;

| Z. | kadangi tam tikromis sąlygomis valstybės taip pat gali būti patrauktos atsakomybėn už įsipareigojimų pagal tarptautines sutartis ir konvencijas, kurių atžvilgiu Tarptautinis Teisingumo Teismas turi jurisdikciją, įskaitant 1984 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir 1948 m. Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, nesilaikymą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi tam tikromis sąlygomis valstybės taip pat gali būti patrauktos atsakomybėn už įsipareigojimų pagal tarptautines sutartis ir konvencijas, kurių atžvilgiu Tarptautinis Teisingumo Teismas turi jurisdikciją, įskaitant 1984 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir 1948 m. Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, nesilaikymą;

| AA. | kadangi Tarptautinis Teisingumo Teismas gali nustatyti valstybės atsakomybę; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Tarptautinis Teisingumo Teismas gali nustatyti valstybės atsakomybę;

| AB. | kadangi visos konflikto šalys, siekdamos įbauginti ir pažeminti priešą, naudoja išžaginimus ir seksualinę prievartą kaip kovos taktiką; kadangi, be to, per konfliktus taip pat labai smarkiai padaugėja smurto dėl lyties ir seksualinės prievartos; |
| --- | --- |

AB.

kadangi visos konflikto šalys, siekdamos įbauginti ir pažeminti priešą, naudoja išžaginimus ir seksualinę prievartą kaip kovos taktiką; kadangi, be to, per konfliktus taip pat labai smarkiai padaugėja smurto dėl lyties ir seksualinės prievartos;

| AC. | kadangi smurtas prieš moteris per konfliktą ir po jo gali būti laikomas ne konflikto laikotarpiu vykdomos moterų diskriminacijos nuolatine tąsa; kadangi konflikto sąlygomis anksčiau patiriama diskriminacija dėl lyties ir istoriškai nevienodas lyčių galios santykis dar labiau padidėja, o dėl to moterims ir merginoms kyla didesnė seksualinio, fizinio ir psichologinio smurto rizika; |
| --- | --- |

AC.

kadangi smurtas prieš moteris per konfliktą ir po jo gali būti laikomas ne konflikto laikotarpiu vykdomos moterų diskriminacijos nuolatine tąsa; kadangi konflikto sąlygomis anksčiau patiriama diskriminacija dėl lyties ir istoriškai nevienodas lyčių galios santykis dar labiau padidėja, o dėl to moterims ir merginoms kyla didesnė seksualinio, fizinio ir psichologinio smurto rizika;

| 1. | primena ES įsipareigojimą imtis veiksmų tarptautinėje arenoje siekiant principų, kurie paskatino ES sukūrimą, įskaitant demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių paisymo principus, taip pat JT Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymosi; atsižvelgdamas į tai, dar kartą tvirtina, kad šiurkščiausių žmogaus teisių pažeidimų, pagal sunkumo laipsnį sulyginamų su nusikaltimais žmoniškumui ir genocidui, ir šiurkščių tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų, sulyginamų su karo nusikaltimais, klausimo sprendimas ir už juos atsakingų asmenų patraukimas atsakomybėn ES turėtų būti didžiausios svarbos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina ES ir jos valstybes nares panaudoti visą savo politinį svorį, kad būtų išvengta bet kokių veiksmų, kurie gali būti laikomi žiauriu nusikaltimu, vykdymo, reaguoti veiksmingai ir koordinuotai tokių nusikaltimų atvejais ir mobilizuoti visus reikiamus išteklius, kad būtų galima patraukti atsakomybėn visus atsakingus asmenis, taip pat padėti aukoms ir remti stabilizavimo bei susitaikymo procesus; |
| --- | --- |

2.

Dėl būtinybės daugiausia dėmesio skirti žiaurių nusikaltimų prevencijai

| 3. | primygtinai ragina 1948 m. JT konvencijos dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, keturių 1949 m. Ženevos konvencijų, 1984 m. Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir kitų atitinkamų tarptautinių susitarimų šalis, įskaitant ES valstybes nares imtis visų reikalingų priemonių, kad būtų užkirstas kelias žiauriems nusikaltimams jų teritorijoje, kuri patenka į jų jurisdikciją, ar jų piliečių padarytiems žiauriems nusikaltimams, nes jos įsipareigojo tai daryti; ragina visas valstybes, kurios dar nėra ratifikavusios šių konvencijų, tai padaryti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė turi skubiai padidinti savo pastangas stebint bet kokį konfliktą arba galimą konfliktą, per kurį gali būti vykdomi bet kokie veiksmai, kurie galėtų būti laikomi žiauriais nusikaltimais, ir reaguoti į jį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina tarptautinę bendruomenę sukurti panašias priemones kaip ES ankstyvojo įspėjimo sistema, kurios gali padėti sumažinti reagavimo į įspėjimą laiką, siekiant užkirsti kelią smurtiniams konfliktams, jų atsinaujinimui ir stiprėjimui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina ES dėti daugiau pastangų siekiant sukurti nuoseklų ir veiksmingą požiūrį, kurio laikantis būtų nustatytos krizės arba konflikto situacijos, kurios galėtų lemti žiaurių nusikaltimų vykdymą, ir laiku reaguoti į jas; ypač pabrėžia, kad svarbu ir būtina veiksmingai keistis informacija ir koordinuoti prevencinius veiksmus tarp ES institucijų, įskaitant ES delegacijas, bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas bei operacijas ir valstybes nares, kartu su jų diplomatinėmis atstovybėmis; todėl teigiamai vertina naująją Komisijos iniciatyvą dėl baltosios knygos, kuri suteiktų galimybę įgyvendinti veiksmingesnius ES išorės veiksmus; pabrėžia, kad svarbu vykdyti BSGP misijų ir civilinių operacijų, kurios vykdomos po konflikto, siekiant paremti trečiųjų šalių, pirmiausia tų, kuriose buvo vykdomi nusikaltimai žmogiškumui, susitaikymą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad ES į savo visapusišką požiūrį į išorės konfliktus ir krizes turėtų integruoti reikiamas priemones, kurias taikant būtų galima nustatyti bet kokį žiaurų nusikaltimą ir ankstyvuoju etapu užkirsti jam kelią; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į žiaurių nusikaltimų analizės sistemą, kurią parengė JT specialiųjų patarėjų genocido prevencijos ir atsakomybės užtikrinti apsaugą klausimais biuras; mano, kad ES ir valstybės narės turėtų visuomet laikytis tvirtos pozicijos tais atvejais, kai gresia, kad bus įvykdyti nusikaltimai, ir naudoti visas turimas taikias priemones, pvz., dvišalius santykius, daugiašalius forumus ir viešąją diplomatiją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai: tęsti bendradarbiavimą su ES atstovybėmis ir valstybių narių ambasadomis bei civilinėmis ir karinėmis misijomis ir jų darbuotojų mokymą tarptautinės žmogaus teisių, humanitarinės ir baudžiamosios teisės srityse, įskaitant jų pajėgumą atpažinti galimas situacijas, susijusias su karo nusikaltimais, nusikaltimais žmoniškumui, genocidu ir šiurkščiais žmogaus teisių pažeidimais, be kita ko, palaikant nuolatinį ryšį su vietos pilietine visuomene; užtikrinti, kad ES specialieji įgaliotiniai prireikus laikytųsi principo „atsakomybė užtikrinti apsaugą“, ir išplėsti ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais įgaliojimus, į juos įtraukiant atsakomybės užtikrinti apsaugą aspektus; toliau remti Europos išorės veiksmų tarnybos ES atsakomybės užtikrinti apsaugą pagrindinį centrą, naudojantis turimais ištekliais jį įtvirtinant esamuose padaliniuose ir įpareigojant didinti informuotumą apie atsakomybės užtikrinti apsaugą įgyvendinimo poveikį, ir užtikrinti, kad informacija apie nerimą keliančius atvejus laiku pasiektų visus suinteresuotuosius veikėjus, taip pat skatinti steigti nacionalinius pagrindinius centrus atsakomybės užtikrinti apsaugą klausimu valstybėse narėse; ir toliau stiprinti prevencinės diplomatijos ir tarpininkavimo gebėjimus ir didinti jų profesionalumą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad šalys ir regionai, kuriems kyla konfliktų pavojus, būtinai turi turėti kvalifikuotas ir patikimas saugumo pajėgas; ragina ES ir valstybes nares toliau stengtis plėtoti saugumo sektoriui skirtas pajėgumų stiprinimo programas, taip pat platformas, kuriomis skatinama pagarbos žmogaus teisėms ir konstitucijai, sąžiningumo ir tarnavimo visuomenės interesams kultūra vietos saugumo ir karinių pajėgų gretose; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad norint užkirsti kelią genocidui ir nusikaltimams žmoniškumui labai svarbu šalinti pagrindines smurto ir konflikto priežastis, padėti sudaryti taikias ir demokratines sąlygas, užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant moterų, jaunimo, nepilnamečių, mažumų ir LGBTI bendruomenės teises, kartu skatinant įvairių religijų ir kultūrų dialogą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis sukurti švietimo ir kultūros programas, kuriomis būtų skatinamas supratimas apie žiaurių nusikaltimų priežastis ir padarinius žmonijai ir didinamas informuotumas apie būtinybę ir svarbą puoselėti taiką, propaguoti žmogaus teises ir religijų tarpusavio toleranciją ir vykdyti tokių nusikaltimų baudžiamąjį persekiojimą ir juos tirti; šiame kontekste teigiamai vertina tai, kad buvo paminėta pirmoji metinė ES kovos su nebaudžiamumu už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus diena; |
| --- | --- |

11.

Dėl paramos, skiriamos genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų tyrimams ir baudžiamajam persekiojimui

| 12. | pakartoja, kad visapusiškai remia TBT, Romos statutą, prokuratūrą, prokuratūros proprio motu įgaliojimus ir pažangą pradedant naujus tyrimus – tai esminės priemonės siekiant kovoti su nebaudžiamumu už žiaurius nusikaltimus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teigiamai vertina 2016 m. liepos 6 d. Briuselyje įvykusį ES ir TBT atstovų susitikimą, surengtą ruošiantis 2-ajam ES ir TBT apskritojo stalo susitikimui, kad atitinkami TBT ir ES institucijų darbuotojai galėtų nustatyti bendras interesų sritis, keistis informacija apie atitinkamą veiklą ir užtikrinti geresnį ES ir TBT tarpusavio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pakartoja, kad išlaikyti TBT nepriklausomumą yra gyvybiškai svarbu ne tik siekiant užtikrinti, kad jis būtų visiškai efektyvus, bet ir siekiant skatinti Romos statuto visuotinumą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | įspėja, kad teisingumo vykdymas negali būti grindžiamas kompromisu tarp teisingumo ir bet kokio politinio sumetimo, nes toks kompromisas ne skatintų sutaikinimo pastangas, o jas mažintų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | patvirtina, kad nepaprastai svarbu užtikrinti visuotinį prisijungimą prie TBT Romos statuto; ragina valstybes, kurios dar to nepadarė, ratifikuoti Romos statutą ir Susitarimą dėl Teismo privilegijų, ir imunitetų ir Romos statuto Kampalos pakeitimus, kad būtų skatinama atskaitomybė ir susitaikymas, kurie yra pagrindiniai elementai siekiant ateityje užkirsti kelią žiaurumams; taip pat dar kartą patvirtina, kad Romos statuto vientisumas yra nepaprastai svarbus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | itin apgailestaudamas atkreipia dėmesį į pastarojo meto pranešimus apie pasitraukimą iš Romos statuto, nes tai yra problema turint mintyje aukų teisę kreiptis į teismą, ir mano, kad tokius pranešimus reikia griežtai pasmerkti; palankiai vertina tai, kad ir Gambija, ir Pietų Afrika atsiėmė savo pranešimus apie pasitraukimą; primygtinai ragina likusias atitinkamas šalis persvarstyti savo sprendimą; be to, ragina ES dėti visas būtinas pastangas, taip pat ir vykdant bendradarbiavimą su Afrikos Sąjunga, siekiant užtikrinti, kad niekas Romos statuto neatsisakys; teigiamai vertina tai, kad TBT šalių asamblėja susitarė apsvarstyti pasiūlytus Romos statuto pakeitimus, siekiant spręsti Afrikos Sąjungos specialiajame aukščiausiojo lygio susitikime nurodytus rūpestį keliančius klausimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina keturias pasirašiusias šalis, kurios informavo JT Generalinį Sekretorių, kad jos nebeketina likti Romos statuto šalimis, persvarstyti savo sprendimus; be to, pažymi, kad trys nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės nėra Romos statuto šalys; |
| --- | --- |

18.

| 19. | be to, ragina visas TBT šalis dėti daugiau pastangų siekiant propaguoti visuotinį prisijungimą prie TBT ir Susitarimą dėl Teismo privilegijų ir imunitetų; mano, kad Komisija ir EIVT turėtų ir toliau skatinti trečiąsias valstybes ratifikuoti ir įgyvendinti Romos statutą ir Susitarimą dėl Teismo privilegijų ir imunitetų bei turėtų atlikti ES laimėjimų šiuo požiūriu vertinimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pakankamus finansinius įnašus Teismui siekiant, kad jo veikla būtų efektyvi, arba užtikrinant šalių įnašus, arba per ES finansavimo mechanizmus, pavyzdžiui, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (angl. EIDHR) arba iš Europos plėtros fondo (EPF), ypač daug dėmesio skiriant pilietinės visuomenės veikėjams, kurie remia tarptautinę baudžiamojo teisingumo sistemą ir su TBB susijusius klausimus, skiriamą finansavimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teigiamai vertina neįkainojamą pilietinės visuomenės organizacijų pagalbą Teismui; yra susirūpinęs dėl pranešimų apie grasinimus ir bauginimus, nukreiptus prieš kai kurias pilietinės visuomenės organizacijas, bendradarbiaujančias su Teismu; ragina imtis visų reikalingų veiksmų siekiant užtikrinti saugią aplinką pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos galėtų veikti ir bendradarbiauti su Teismu ir kovoti su visomis joms gresiančiomis su tuo susijusiomis grėsmėmis ir į jas nukreiptais bauginimais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą įgyvendinant 2011 m. liepos 12 d. veiksmų planą, siekiant imtis tolesnių veiksmų, susijusių su 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimu dėl TBT; ragina įvertinti veiksmų plano įgyvendinimą, kad būtų galima nustatyti galimas sritis, kuriose ES veiksmų efektyvumas galėtų būti padidintas, be kita ko, kalbant ir apie Teismo neliečiamumo ir nepriklausomumo skatinimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primygtinai ragina Romos statutą pasirašiusias šalis visapusiškai bendradarbiauti su TBT, jam dedant pastangas ištirti sunkius tarptautinius nusikaltimus ir patraukti atsakomybėn už juos atsakingus asmenis, gerbti TBT autoritetą ir visapusiškai įgyvendinti jo sprendimus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares pasinaudoti visomis turimomis diplomatinėmis priemonėmis siekiant remti veiksmingą bendradarbiavimą su TBT ryšium su liudytojų apsaugos programomis ir su išduotų arešto orderių, ypač susijusių su 13 įtariamųjų, kurių dauguma slapstosi, vykdymu; ragina Komisiją, EIVT ir Tarybą susitarti ir priimti konkrečias priemones, skirtas reaguoti nebendradarbiavimo su TBT atveju, papildant politinius pareiškimus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina ES ir jos valstybes nares trečiųjų šalių atžvilgiu naudoti visas priemones, taip pat svarstyti galimybes taikyti sankcijas, ypač valstybių, kuriose susidariusi padėtis, dėl kurios atliekamas TBT tyrimas, ir valstybių, kurių atžvilgiu atliekamas TBT preliminarus tyrimas, atveju, kad būtų galima palaikyti jų politinę valią visapusiškai bendradarbiauti ir remti jų gebėjimą pradėti nacionalinį procesą dėl žiaurių nusikaltimų; taip pat ragina ES ir jos valstybes nares toms šalims pasiūlyti visapusišką paramą siekiant joms padėti laikytis TBT reikalavimų; ragina valstybes nares visapusiškai laikytis 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad žiaurių nusikaltimų aukoms turėtų būti suteikta teisė į veiksmingą ir vykdytiną teisių gynimą ir žalos atlyginimą; pabrėžia ypatingą aukų ir liudytojų vaidmenį Teismo procesuose ir poreikį imtis konkrečių priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti jų saugumą ir veiksmingą dalyvavimą, kaip nustatyta Romos statute; ragina ES vykdant visus kovos su nebaudžiamumu veiksmus didžiausią dėmesį skirti aukų teisėms ir savanoriškai prisidėti prie TBT aukoms skirto patikos fondo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina EIVT užtikrinti, kad atskaitomybė už žiaurius nusikaltimus ir parama TBT būtų įtrauktos į ES užsienio politikos prioritetus, įskaitant per plėtros procesą, sistemingai atsižvelgiant į kovą su nebaudžiamumu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia svarbų parlamento narių vaidmenį propaguojant TBT ir kovojant su nebaudžiamumu, šiuo tikslu, be kita ko, parlamentams tarpusavyje bendradarbiaujant; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad atitinkamų regionų ES specialiųjų įgaliotinių įgaliojimai apimtų koordinavimo ir bendradarbiavimo su TBT veiklą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai paskirti ES specialųjį įgaliotinį tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinio teisingumo klausimais ir įgalioti jį propaguoti, integruoti ir reprezentuoti ES įsipareigojimą kovoti su nebaudžiamumu ir remti TBT visose ES užsienio politikos srityse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia labai svarbų Europos Parlamento vaidmenį vykdant ES veiksmų šioje srityje stebėseną; teigiamai vertina tai, kad į EP metinę žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ataskaitą įtrauktas skirsnis dėl kovos su nebaudžiamumu ir dėl TBT, taip pat siūlo Europos Parlamentui atlikti iniciatyvesnį vaidmenį, skatinant kovą su nebaudžiamumu ir integruojant ją bei TBT į visas ES politikos sritis ir visų ES institucijų, ypač už Sąjungos išorės politiką atsakingų Europos Parlamento komitetų ir Europos Parlamento delegacijų trečiosiose šalyse, veiklos sritis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad TBT papildomumo principas reiškia, kad pagrindinė atsakomybė už žiaurių nusikaltimų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą tenka jo statuto šalims; reiškia susirūpinimą dėl to, kad ne visų ES valstybių narių nacionalinė teisė apima teisės aktus, apibrėžiančius tuos nusikaltimus, kurių atžvilgiu jų teismai galėtų vykdyti jurisdikciją; ragina ES ir jos valstybes nares visapusiškai pasinaudoti papildomumo principo skatinimo priemonių rinkiniu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina ES valstybes nares iš dalies pakeisti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnį, kad žiaurūs nusikaltimai būtų įtraukti į nusikaltimų, patenkančių į ES kompetencijos sritį, sąrašą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primygtinai ragina ES paruošti ir pateikti išteklius, kurių reikia rengiant kovos su nebaudžiamumu už nusikaltimus, kuriems taikoma tarptautinė teisė, Europoje veiksmų planą, apimantį aiškius kriterijus ES institucijoms ir valstybėms narėms, kuriuo siekiama sustiprinti nacionaliniu mastu vykdomus tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą dėl genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pakartoja, kad šalys, įskaitant ES valstybes nares, gali individualiai kelti bylas prieš valstybes Tarptautiniame Teisingumo Teisme, jei valstybiniu lygmeniu nesilaikoma įsipareigojimų pagal tarptautines sutartis ir konvencijas, įskaitant 1984 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir 1948 m. Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena savo griežtą B. Assado režimo Sirijoje įvykdytų žiaurių nusikaltimų, kurie gali būti laikomi sunkiais karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmoniškumui, pasmerkimą ir apgailestauja dėl palankių sąlygų tokių nusikaltimų Sirijoje vykdytojų nebaudžiamumui; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apgailestauja dėl to, kad daugeliu atveju neužtikrinama pagarba tarptautinei humanitarinei teisei, ir dėl visame pasaulyje vykstant ginkluotiems konfliktams nerimą keliančių civilių gyventojų žūčių bei išpuolių prieš civilinę infrastruktūrą; ragina tarptautinę bendruomenę sušaukti tarptautinę konferenciją siekiant parengti naują tarptautinį mechanizmą, skirtą duomenims atsekti ir rinkti ir informacijai viešai skelbti, kai vyksta ginkluoti konfliktai; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę kasmet pateikti viešą prieš mokyklas ir ligonines įvykdytų išpuolių įtariamų kaltininkų sąrašą, kad galima būtų parengti tinkamus ES veiksmus tokiems išpuoliams sustabdyti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina valstybes nares ratifikuoti pagrindines tarptautinės humanitarinės teisės (THT) priemones ir kitus atitinkamus teisės aktus; pripažįsta ES gairių dėl skatinimo laikytis THT svarbą ir dar kartą ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją bei EIVT paspartinti jų įgyvendinimą, ypač karo nusikaltimų Artimuosiuose Rytuose atžvilgiu; ragina ES remti iniciatyvas, kuriomis siekiama skleisti THT žinias ir gerąją jos taikymo patirtį ir ragina ES pasinaudoti visomis turimomis dvišalėmis priemonėmis, siekiant veiksmingai skatinti savo partnerius laikytis THT, be kita ko, plėtojant politinį dialogą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų atsisakyti teikti ginklus, įrangą arba finansinę ar politinę paramą vyriausybėms ar nevalstybiniams subjektams, kurie pažeidžia tarptautinę humanitarinę teisę, be kita ko, vykdydami moterų ir vaikų žaginimą ar kitokį seksualinį smurtą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | be to, ragina ES ir jos valstybes nares remti reformų procesus ir nacionalines gebėjimų stiprinimo pastangas, kuriomis siekiama stiprinti teisminių institucijų, teisėsaugos sektoriaus, žalos atlyginimo programų ir kalėjimų sistemos nepriklausomumą trečiosiose valstybėse, kurias tiesiogiai paveikė tariamas tokių nusikaltimų vykdymas, kaip įsipareigota 2015–2019 m. ES veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina 2015 m. ES paramos pereinamojo laikotarpio teisingumui programą ir tikisi, kad ji bus veiksmingai įgyvendinta; |
| --- | --- |

38.

Dėl kovos su nevalstybinių subjektų nebaudžiamumu

| 39. | pažymi, kad tarptautinėje baudžiamojoje teisėje ir ypač tarptautinių baudžiamųjų tribunolų įgaliojimuose ir teismo praktikoje aiškiai apibrėžta nevalstybinių subjektų atsakomybė dėl tarptautinių nusikaltimų; pabrėžia, kad ši atsakomybė yra susijusi ne tik su tokiais asmenimis, bet ir su netiesioginiais tarptautinių nusikaltimų vykdytojais; ragina ES valstybes nares teisti karo nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui ir genocidą vykdžiusius valstybinius subjektus, nevalstybinius subjektus ir asmenis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad atitinkamos tarptautinės organizacijos pateikia daug pranešimų apie ISIS / „Da’esh“ ir kitų nevalstybinių subjektų vykdomus smurtinius nusikaltimus prieš moteris ir mergaites, pažymi, kad tarptautinė teisinė bendruomenė iš visų jėgų stengiasi nustatyti tokius nusikaltimus tarptautinėje baudžiamojoje sistemoje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atsižvelgdamas į tai, dar kartą griežtai smerkia baisius nusikaltimus ir žmogaus teisių pažeidimus, kuriuos įvykdė tokie nevalstybiniai subjektai kaip „Boko Haram“ Nigerijoje ir ISIS / „Da’esh“ Sirijoje ir Irake; baisisi dėl padarytų plataus masto nusikaltimų, įskaitant žudymus, kankinimus, išžaginimą, pavergimą ir seksualinę vergovę, vaikų verbavimą į kareivius, prievartinį religijos keitimą ir sisteminį religinėms mažumos priklausančių asmenų žudymą, įskaitant krikščionis, jazidus ir kitus; atsižvelgdamas į tai, primena, kad seksualinis smurtas pagal TBT sprendimus gali prilygti karo nusikaltimui ir nusikaltimui žmoniškumui; mano, kad nusikaltimų vykdytojų patraukimas baudžiamojon atsakomybėn turėtų būti tarptautinės bendruomenės prioritetas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina ES ir jos valstybes nares kovoti su nebaudžiamumu ir aktyviai remti tarptautines pastangas baudžiamojon atsakomybėn patraukti tokių nevalstybinių grupuočių kaip „Boko Haram“, ISIS / „Da’esh“ narius ir visus kitus subjektus, vykdančius karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmoniškumui; ragina formuoti aiškų požiūrį į ISIS / „Da’esh“ kovotojų ir jų bendrininkų baudžiamąjį persekiojimą, be kita ko, panaudojant ES genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tinklo praktinę patirtį; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės turėtų remti tai, kad ISIS / „Da’esh“ veiksmai būtų perduoti svarstyti TBT, siekiant konsensuso JT Saugumo Taryboje, kad jurisdikcija šiuo klausimu būtų patikėta TBT, nes Sirija ir Irakas nėra Romos statuto šalys; pabrėžia, kad ES turėtų išnagrinėti ir tarptautiniu lygmeniu remti visas galimybes patraukti baudžiamojon atsakomybėn už bet kurios Sirijos konflikto šalies įvykdytus nusikaltimus ir juos tirti, įskaitant Tarptautinio baudžiamojo tribunolo Irakui ir Sirijai įsteigimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apgailestauja, kad Rusija ir Kinija, kaip nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės, vetavo sprendimą perduoti klausimą dėl padėties Sirijoje nagrinėti TBT prokurorui pagal JT Chartijos VII skyrių ir nesutiko, kad būtų priimta priemonė Sirijai nubausti už cheminių ginklų valdymą; ragina ES remti skubius veiksmus siekiant reformuoti JT Saugumo Tarybos veiklą, visų pirma kiek tai susiję su teise vetuoti, ir ypač Prancūzijos iniciatyvą susilaikyti nuo naudojimosi šia teise, kai esama genocido, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui įrodymų; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina galiausiai pareikalauti, kad būtų taikomi Jungtinių Tautų Chartijos VII skyriuje nustatyti principai, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi atsakomybės užtikrinti apsaugą principo, visada remiant tarptautinei bendruomenei ir gavus Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos leidimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | teigiamai vertina Nepriklausomą tarptautinę tyrimų Sirijoje komisiją, kurią įsteigė Žmogaus teisių taryba, ir Tarptautinį, nešališką ir nepriklausomą mechanizmą (angl. IIIM), kurį įsteigė JT Generalinė Asamblėja paramai vykdant Sirijoje įvykdytų didelių nusikaltimų tyrimą teikti; pabrėžia poreikį įsteigti panašų mechanizmą Įrake ir ragina visas ES valstybes nares, visas konflikto Sirijoje šalis, pilietinę visuomenę ir JT sistemą visapusiškai bendradarbiauti su IIIM ir pateikti jam visą turimą informaciją ir dokumentus, siekiant padėti jam vykdyti savo įgaliojimus; dėkoja ES valstybėms narėms, kurios finansiškai prisidėjo prie IIIM, ir ragina valstybes nares, kurios to nepadarė, skubiai prie jo prisidėti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina ES tinkamai finansuoti organizacijas, kurios vykdo tyrimus, remdamosi viešais šaltiniais, ir skaitmeniniu būdu renka karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui įrodymus, siekdamos užtikrinti, kad už nusikaltimus būtų atsakyta ir kad jų vykdytojai būtų paduoti į teismą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teigiamai vertina ES pastangas siekiant remti Tarptautinio teisingumo ir atskaitomybės komisijos ir NVO, kurios renka dokumentais patvirtintus įrodymus apie žiaurius nusikaltimus, darbą; ragina ES teikti tiesioginę paramą Irako ir Sirijos pilietinei visuomenei renkant, išsaugant ir apsaugant Irake ir Sirijoje bet kurių šių konfliktų šalių, įskaitant ISIS / „Da’esh“, įvykdytų nusikaltimų įrodymus; ragina rinkti ir saugoti skaitmeninius ar kitokio pavidalo šių visų konflikto šalių įvykdytų karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido įrodymus, nes tai vienas iš pagrindinių veiksmų kovojant su nebaudžiamumu ir vienas iš pagrindinių prioritetų; remia Britanijos, Belgijos ir Irako iniciatyvą JT lygmeniu („„Da’esh“ patraukimo baudžiamojon atsakomybėn koalicija“), siekiant rinkti įrodymus apie ISIS / „Da’esh“ įvykdytus nusikaltimus Sirijoje ir Irake, kad būtų palengvintas ISIS / „Da’esh“ baudžiamasis persekiojimas tarptautiniu mastu, ir ragina ES valstybes nares prisijungti prie koalicijos ir ją remti; taip pat remia Kultūros paveldo iniciatyvos veiklą ir jos tiriamąją veiklą Sirijoje ir Irake, susijusią su archeologinio ir kultūros paveldo sunaikinimu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina ES ir jos valstybes nares imtis visų būtinų veiksmų, siekiant veiksmingai nutraukti ISIS / „Da’esh“ grupuotei tiekiamų išteklių – nuo ginklų, transporto priemonių, grynųjų pinigų iki daugybės kitų turto rūšių – srautą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primygtinai ragina ES taikyti sankcijas šalims ir valdžios institucijoms, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai palengvina išteklių srautą į ISIS / „Da’esh“ ir taip prisideda prie jų teroristinės nusikalstamos veiklos plėtojimo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad ES valstybės narės turėtų ištirti savo piliečių ir jų jurisdikcijai priklausančių asmenų, kurie įvykdė, bandė įvykdyti arba prisidėjo vykdant žiaurius nusikaltimus Irake ir Sirijoje, veiksmus ir patraukti juos baudžiamojon atsakomybėn ar perduoti juos TBT pagal Romos statutą; vis dėlto laikosi nuomonės, kad ISIS / „Da’esh“ narių baudžiamasis persekiojimas valstybėse narėse gali tik papildyti tarptautinį teisingumą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia ES ir TBT bendradarbiavimo ir pagalbos susitarimo svarbą; ragina valstybes nares taikyti universalios jurisdikcijos principą kovojant su nebaudžiamumu ir primena jo svarbą tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemos veiksmingumui ir tinkamam veikimui; taip pat ragina valstybes nares vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmoniškumui savo nacionalinėje jurisdikcijoje, įskaitant tuos atvejus, kai tie nusikaltimai buvo vykdomi trečiosiose šalyse ar trečiųjų šalių piliečių. |
| --- | --- |

52.

| 53. | primygtinai ragina visas tarptautinės bendruomenės šalis, įskaitant ES valstybes nares, aktyviai siekti užkirsti kelią radikalėjimui ir su juo kovoti bei patobulinti savo teisinę ir jurisdikcinę sistemas, siekiant užkirsti kelią tam, kad jų tautiečiai ir piliečiai jungtųsi prie ISIS / „Da’esh“; |
| --- | --- |

53.

Lyties aspektas sprendžiant klausimą dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su karo nusikaltimais

| 54. | pabrėžia primygtinę būtinybę panaikinti seksualinę prievartą ir smurtą dėl lyties, atsižvelgiant į tai, kad jie plačiai ir sistemingai naudojami kaip kovos ginklas prieš moteris ir mergaites; primygtinai ragina visas šalis parengti nacionalines veiksmų programas (NVP) pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 ir kovos su smurtu prieš moteris strategijas, taip pat ragina prisiimti išsamius įsipareigojimus siekiant užtikrinti tos rezoliucijos įgyvendinimą; ragina prisiimti visuotinį įsipareigojimą užtikrinti moterų ir mergaičių saugumą nuo pačios kiekvienos ekstremaliosios padėties ar krizės pradžios ir po konfliktų visomis turimomis priemonėmis, kaip antai užtikrinimas, kad moterys ir mergaitės galėtų naudotis visomis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis, įskaitant legalų ir saugų su karu susijusio žaginimo aukų abortą; vis dėlto pabrėžia, kad moterys dažnai patiria fizines, psichologines ir socialines bei ekonomines smurto pasekmes, net pasibaigus konfliktui; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad moterys turėtų atlikti didesnį vaidmenį vykdant konfliktų prevenciją, propaguojant žmogaus teises ir demokratines reformas, ir pabrėžia, kad svarbus nuolatinis moterų dalyvavimas, kaip esminė taikos proceso ir atkūrimo po konflikto sudedamoji dalis; ragina ES ir jos valstybes nares skatinti moterų įtraukimą į taikos procesus ir nacionalinius susitaikymo procesus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reikalauja, kad Komisija, valstybės narės ir kompetentingos tarptautinės institucijos imtųsi tinkamų priemonių, pvz., taikytų karines drausminimo priemones, laikytųsi kariuomenės vadovybės atsakomybės principo ir mokytų karines pajėgas ir taikos palaikymo bei humanitarinės pagalbos darbuotojus visų formų seksualinio smurto uždraudimo srityje; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT generaliniam sekretoriui, JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui ir JT valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  OL L 155, 2001 6 12, p. 19.

(2)  OL L 167, 2002 6 26, p. 1.

(3)  OL L 118, 2003 5 14, p. 12.

(4)  OL L 150, 2003 6 18, p. 67.

(5)  OL L 115, 2006 4 28, p. 49.

(6)  OL L 76, 2011 3 22, p. 56.

(7)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 115.

(8)  OL C 224, 2016 6 21, p. 31.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0344.

(10)  OL C 224, 2016 6 21, p. 10.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0459.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0449.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0422.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0051.

(15)  OL C 407, 2016 11 4, p. 61.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/80

---

P8_TA(2017)0289

Privačios saugos tarnybos

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl privačių saugos tarnybų (2016/2238(INI))

(2018/C 334/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Montrė (pranc. Montreux) dokumentą dėl atitinkamų tarptautinių teisinių įsipareigojimų ir gerosios patirties, taikomų valstybėms, susijusioms su privačių karinių ir saugos tarnybų veiksmais ginkluotų konfliktų metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Montrė (pranc. Montreux) dokumentą dėl atitinkamų tarptautinių teisinių įsipareigojimų ir gerosios patirties, taikomų valstybėms, susijusioms su privačių karinių ir saugos tarnybų veiksmais ginkluotų konfliktų metu,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos rezoliucijas Nr. 15/26, 22/33, 28/7 ir 30/6, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos rezoliucijas Nr. 15/26, 22/33, 28/7 ir 30/6,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. liepos mėn. įsteigtą JT darbo grupę dėl samdinių naudojimo, kaip priemonės, kuria pažeidžiamos žmogaus teisės ir trukdoma žmonėms naudotis apsisprendimo teise, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. liepos mėn. įsteigtą JT darbo grupę dėl samdinių naudojimo, kaip priemonės, kuria pažeidžiamos žmogaus teisės ir trukdoma žmonėms naudotis apsisprendimo teise,

| — | atsižvelgdamas į atviros tarpvyriausybinės darbo grupės ataskaitas, kuriose svarstoma galimybė parengti tarptautinę kontrolės sistemą, skirtą privačių karinių ir saugos tarnybų veiklai reguliuoti, stebėti ir prižiūrėti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atviros tarpvyriausybinės darbo grupės ataskaitas, kuriose svarstoma galimybė parengti tarptautinę kontrolės sistemą, skirtą privačių karinių ir saugos tarnybų veiklai reguliuoti, stebėti ir prižiūrėti,

| — | atsižvelgdamas į JT gaires dėl naudojimosi privačių saugos tarnybų teikiamomis ginkluotos apsaugos paslaugomis, į kurias neseniai įtrauktos neginkluotos apsaugos paslaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT gaires dėl naudojimosi privačių saugos tarnybų teikiamomis ginkluotos apsaugos paslaugomis, į kurias neseniai įtrauktos neginkluotos apsaugos paslaugos,

| — | atsižvelgdamas į JT teisėsaugos pareigūnų elgesio kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT teisėsaugos pareigūnų elgesio kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių tarybos svarstymui ir įgyvendinimui pateiktą projektą dėl galimos konvencijos dėl privačių karinių ir saugos tarnybų (angl. PMSC), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių tarybos svarstymui ir įgyvendinimui pateiktą projektą dėl galimos konvencijos dėl privačių karinių ir saugos tarnybų (angl. PMSC),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodeksą (angl. ICoC), sudarytą Tarptautinio elgesio kodekso asociacijos, kuri yra pramonės savireguliavimo mechanizmas, kurio standartai yra savanoriški, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodeksą (angl. ICoC), sudarytą Tarptautinio elgesio kodekso asociacijos, kuri yra pramonės savireguliavimo mechanizmas, kurio standartai yra savanoriški,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės stabilumo operacijų asociacijos elgesio kodeksą, kuris yra pramonei priklausantis savireguliavimo mechanizmas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės stabilumo operacijų asociacijos elgesio kodeksą, kuris yra pramonei priklausantis savireguliavimo mechanizmas,

| — | atsižvelgdamas į Elgesio kodeksą ir etiką, skirtus Europos saugumo paslaugų konfederacijos ir „UNI Europa“ privačiam saugumo sektoriui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Elgesio kodeksą ir etiką, skirtus Europos saugumo paslaugų konfederacijos ir „UNI Europa“ privačiam saugumo sektoriui,

| — | atsižvelgdamas į ISO 18788 privačių saugumo operacijų valdymo sistemą, kuria nustatomi privačių saugos tarnybų valdymo parametrai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ISO 18788 privačių saugumo operacijų valdymo sistemą, kuria nustatomi privačių saugos tarnybų valdymo parametrai,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos rekomendaciją dėl kompetentingų nacionalinių valstybių narių institucijų, atsakingų už privatų saugumo sektorių, bendradarbiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos rekomendaciją dėl kompetentingų nacionalinių valstybių narių institucijų, atsakingų už privatų saugumo sektorių, bendradarbiavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičiančią direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičiančią direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į ES koncepciją dėl logistinės paramos ES vadovaujamoms karinėms operacijoms ir ES koncepciją dėl rangovų paramos ES vadovaujamoms karinėms operacijoms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES koncepciją dėl logistinės paramos ES vadovaujamoms karinėms operacijoms ir ES koncepciją dėl rangovų paramos ES vadovaujamoms karinėms operacijoms,

| — | atsižvelgdamas į „Priv-War“ projekto rekomendacijas, skirtas ES reguliavimo priemonėms, taikomoms privačioms karinėms ir saugos tarnyboms ir jų paslaugoms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „Priv-War“ projekto rekomendacijas, skirtas ES reguliavimo priemonėms, taikomoms privačioms karinėms ir saugos tarnyboms ir jų paslaugoms,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Korupcija viešajame ir privačiajame sektoriuose: poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (3) bei 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 8 d. rezoliuciją „Korupcija viešajame ir privačiajame sektoriuose: poveikis žmogaus teisėms trečiosiose šalyse“ (3) bei 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybė. Visuomenės interesų gynimas ir tvaraus bei įtraukaus atsigavimo siekis“ (4),

| — | atsižvelgdamas į daugybę įvairių pavojų, iššūkių ir grėsmių Europos Sąjungos viduje ir už jos ribų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į daugybę įvairių pavojų, iššūkių ir grėsmių Europos Sąjungos viduje ir už jos ribų,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. gegužės mėn. Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) laikinas gaires, susijusias su ginkluotų saugos tarnybų darbuotojais laivuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. gegužės mėn. Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) laikinas gaires, susijusias su ginkluotų saugos tarnybų darbuotojais laivuose,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0191/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0191/2017),

| A. | kadangi saugumas ir gynyba – tai viešųjų valdžios institucijų remiantis efektyvumo, veiksmingumo atskaitomybės ir teisinės valstybės kriterijais valdomos viešosios gėrybės, kurios priklauso ne tik nuo finansinių išteklių, bet ir nuo žinių; kadangi tam tikrose srityse valstybės valdžios institucijoms gali trūkti reikiamų pajėgumų ir gebėjimų; |
| --- | --- |

A.

kadangi saugumas ir gynyba – tai viešųjų valdžios institucijų remiantis efektyvumo, veiksmingumo atskaitomybės ir teisinės valstybės kriterijais valdomos viešosios gėrybės, kurios priklauso ne tik nuo finansinių išteklių, bet ir nuo žinių; kadangi tam tikrose srityse valstybės valdžios institucijoms gali trūkti reikiamų pajėgumų ir gebėjimų;

| B. | kadangi saugumo ir gynybos paslaugas teikti turėtų visų pirma valstybės valdžios institucijos; |
| --- | --- |

B.

kadangi saugumo ir gynybos paslaugas teikti turėtų visų pirma valstybės valdžios institucijos;

| C. | kadangi, remiantis Eurobarometro apklausų duomenimis, ES piliečiai nori, kad ES aktyviau veiktų saugumo ir gynybos srityse; |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis Eurobarometro apklausų duomenimis, ES piliečiai nori, kad ES aktyviau veiktų saugumo ir gynybos srityse;

| D. | kadangi 2013 m. apie 40 000 privačių saugos tarnybų (PST) Europoje pasamdė daugiau nei 1,5 mln. privačių saugos subrangovų; kadangi šie skaičiai toliau auga; kadangi šių įmonių apyvarta tais pačiais metais sudarė 35 mlrd. eurų; kadangi 2016 m. pasaulyje privačios saugos pramonė, kurioje yra maždaug 100 000 PST ir 3,5 mln. darbuotojų, buvo įvertinta iki 200 mlrd. USD; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2013 m. apie 40 000 privačių saugos tarnybų (PST) Europoje pasamdė daugiau nei 1,5 mln. privačių saugos subrangovų; kadangi šie skaičiai toliau auga; kadangi šių įmonių apyvarta tais pačiais metais sudarė 35 mlrd. eurų; kadangi 2016 m. pasaulyje privačios saugos pramonė, kurioje yra maždaug 100 000 PST ir 3,5 mln. darbuotojų, buvo įvertinta iki 200 mlrd. USD;

| E. | kadangi per pastaruosius kelis dešimtmečius privačias saugos tarnybas (PST) (šioje rezoliucijoje ši sąvoka taip pat apima privačias karines tarnybas) vis dažniau samdo nacionalinės vyriausybės ir karinės ir civilinės agentūros tiek paslaugoms vidaus rinkoje teikti, tiek paramai dislokuotiems daliniams užsienyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi per pastaruosius kelis dešimtmečius privačias saugos tarnybas (PST) (šioje rezoliucijoje ši sąvoka taip pat apima privačias karines tarnybas) vis dažniau samdo nacionalinės vyriausybės ir karinės ir civilinės agentūros tiek paslaugoms vidaus rinkoje teikti, tiek paramai dislokuotiems daliniams užsienyje;

| F. | kadangi PST teikiamų paslaugų spektras yra labai platus – nuo logistikos paslaugų iki realios paramos kovose, karinių technologijų teikimo bei dalyvavimo atstatymo po konflikto procese; kadangi PST valstybėse narėse taip pat teikia labai svarbias paslaugas, pvz., valdo kalėjimus ir skiria apsaugos darbuotojus infrastruktūros objektams; kadangi PST paslaugomis buvo naudojamasi tiek civilinės, tiek karinės bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijose siekiant apsaugoti ES delegacijas, įrengti stovyklas, teikti mokymus, gabenimą oru ir remti humanitarinės pagalbos veiklą; |
| --- | --- |

F.

kadangi PST teikiamų paslaugų spektras yra labai platus – nuo logistikos paslaugų iki realios paramos kovose, karinių technologijų teikimo bei dalyvavimo atstatymo po konflikto procese; kadangi PST valstybėse narėse taip pat teikia labai svarbias paslaugas, pvz., valdo kalėjimus ir skiria apsaugos darbuotojus infrastruktūros objektams; kadangi PST paslaugomis buvo naudojamasi tiek civilinės, tiek karinės bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijose siekiant apsaugoti ES delegacijas, įrengti stovyklas, teikti mokymus, gabenimą oru ir remti humanitarinės pagalbos veiklą;

| G. | kadangi ES lygmeniu valstybių narių naudojimosi PST paslaugomis praktika, sutarčių dėl jų suteikimo sudarymo procedūros ir reguliavimo sistemų kokybė labai skiriasi, nes daugelis jomis naudojasi norėdamos remti savo grupes daugiašalėse operacijose; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES lygmeniu valstybių narių naudojimosi PST paslaugomis praktika, sutarčių dėl jų suteikimo sudarymo procedūros ir reguliavimo sistemų kokybė labai skiriasi, nes daugelis jomis naudojasi norėdamos remti savo grupes daugiašalėse operacijose;

| H. | kadangi karinės veiklos užsakomosiomis paslaugomis, kurios anksčiau buvo neatsiejama ginkluotųjų pajėgų veiklos dalis, yra naudojamasi, be kita ko, kad paslaugos būtų teikiamos ekonomiškai efektyvesniu būdu, o taip pat kad būtų kompensuojamas pajėgumų trūkumas dėl sumažėjusių ginkluotųjų pajėgų, atsižvelgiant į tai, kad padaugėjo daugiašalių misijų užsienyje ir dėl sprendimus priimančių subjektų nenoro skirti tinkamus išteklius sumažėjo biudžetai; kadangi tai turėtų būti išimtis; kadangi reikia šalinti trūkumus; kadangi PST dažnai per trumpą laiką gali aprūpinti papildomais pajėgumais, kurių labai trūksta nacionalinėms ginkluotosioms pajėgoms; kadangi PST paslaugomis galėtų taip pat būti naudojamasi politiniais tikslais siekiant išvengti karinių pajėgų naudojimui taikomų apribojimų ir ypač įveikti galimą viešosios paramos stygių, kad būtų įtrauktos ginkluotosios pajėgos; kadangi PST, kaip užsienio politikos priemonės, naudojimui turi būti taikoma veiksminga parlamentinė kontrolė; |
| --- | --- |

H.

kadangi karinės veiklos užsakomosiomis paslaugomis, kurios anksčiau buvo neatsiejama ginkluotųjų pajėgų veiklos dalis, yra naudojamasi, be kita ko, kad paslaugos būtų teikiamos ekonomiškai efektyvesniu būdu, o taip pat kad būtų kompensuojamas pajėgumų trūkumas dėl sumažėjusių ginkluotųjų pajėgų, atsižvelgiant į tai, kad padaugėjo daugiašalių misijų užsienyje ir dėl sprendimus priimančių subjektų nenoro skirti tinkamus išteklius sumažėjo biudžetai; kadangi tai turėtų būti išimtis; kadangi reikia šalinti trūkumus; kadangi PST dažnai per trumpą laiką gali aprūpinti papildomais pajėgumais, kurių labai trūksta nacionalinėms ginkluotosioms pajėgoms; kadangi PST paslaugomis galėtų taip pat būti naudojamasi politiniais tikslais siekiant išvengti karinių pajėgų naudojimui taikomų apribojimų ir ypač įveikti galimą viešosios paramos stygių, kad būtų įtrauktos ginkluotosios pajėgos; kadangi PST, kaip užsienio politikos priemonės, naudojimui turi būti taikoma veiksminga parlamentinė kontrolė;

| I. | kadangi PST kaltinamos dalyvavimu įvykiuose, kuriuose buvo pažeidžiamos žmogaus teisės ir žuvo žmonės; kadangi skiriasi tokių įvykių laikas ir šalis ir tam tikrais atvejais jie reiškia didelius žmogaus teisių pažeidimus ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, įskaitant karo nusikaltimus; kadangi už kai kuriuos iš šių įvykių buvo patraukta baudžiamojon atsakomybėn; kadangi dėl šių priežasčių ir dėl skaidrumo trūkumo buvo padarytas poveikis tarptautinės bendruomenės pastangoms atitinkamose šalyse ir tai parodė dideles spragas atskaitomybės sistemose dėl, be kita ko, susidariusio įvairiose šalyse esančių patronuojamųjų įmonių ar subrangovų, ypač vietinių, daugiasluoksniškumo, dėl kurio priimančiose šalyse nebesugebama užtikrinti civilių gyventojų elementaraus saugumo; |
| --- | --- |

I.

kadangi PST kaltinamos dalyvavimu įvykiuose, kuriuose buvo pažeidžiamos žmogaus teisės ir žuvo žmonės; kadangi skiriasi tokių įvykių laikas ir šalis ir tam tikrais atvejais jie reiškia didelius žmogaus teisių pažeidimus ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, įskaitant karo nusikaltimus; kadangi už kai kuriuos iš šių įvykių buvo patraukta baudžiamojon atsakomybėn; kadangi dėl šių priežasčių ir dėl skaidrumo trūkumo buvo padarytas poveikis tarptautinės bendruomenės pastangoms atitinkamose šalyse ir tai parodė dideles spragas atskaitomybės sistemose dėl, be kita ko, susidariusio įvairiose šalyse esančių patronuojamųjų įmonių ar subrangovų, ypač vietinių, daugiasluoksniškumo, dėl kurio priimančiose šalyse nebesugebama užtikrinti civilių gyventojų elementaraus saugumo;

| J. | kadangi ES ir jos valstybės narės turėtų siekti ateityje vengti tokių aplinkybių ir neužsakyti karinių operacijų, kurios apima jėgos ir ginkluotės naudojimą, dalyvavimą karo veiksmuose ir kitokį dalyvavimą kovoje ar kovos zonose, apimantį ne tik teisėtą savigyną; kadangi iš PST užsakytos operacijos ir veikla konflikto zonose turėtų būti ribojama logistinės paramos ir įrenginių apsaugos teikimu PST nedalyvaujant zonose, kuriose vyksta kovos veiksmai; kadangi naudojantis PST paslaugomis jokiu būdu negalima pakeisti nacionalinių ginkluotųjų pajėgų personalo; kadangi didžiausias prioritetas įgyvendinant gynybos politiką turi būti užtikrinti, kad valstybių narių ginkluotosios pajėgos turėtų išteklių, priemonių, pajėgumų, mokymų, žinių ir lėšų, kuriais naudodamosi savo užduotis įgyvendintų visapusiškai; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES ir jos valstybės narės turėtų siekti ateityje vengti tokių aplinkybių ir neužsakyti karinių operacijų, kurios apima jėgos ir ginkluotės naudojimą, dalyvavimą karo veiksmuose ir kitokį dalyvavimą kovoje ar kovos zonose, apimantį ne tik teisėtą savigyną; kadangi iš PST užsakytos operacijos ir veikla konflikto zonose turėtų būti ribojama logistinės paramos ir įrenginių apsaugos teikimu PST nedalyvaujant zonose, kuriose vyksta kovos veiksmai; kadangi naudojantis PST paslaugomis jokiu būdu negalima pakeisti nacionalinių ginkluotųjų pajėgų personalo; kadangi didžiausias prioritetas įgyvendinant gynybos politiką turi būti užtikrinti, kad valstybių narių ginkluotosios pajėgos turėtų išteklių, priemonių, pajėgumų, mokymų, žinių ir lėšų, kuriais naudodamosi savo užduotis įgyvendintų visapusiškai;

| K. | kadangi tam, kad valstybės galėtų naudotis PST teikiamais privalumais bei siekiant užtikrinti, kad pastarosios galėtų būti patrauktos atsakomybėn, tarptautiniu lygiu turėtų būti įvesta privalomas reguliavimo ir stebėsenos priemones turinti teisinė sistema, kuria reguliuojamas naudojimasis šiomis tarnybomis ir suteikiama pakankama jų veiklos kontrolė; kadangi PST yra pramonės sektoriaus, kuris yra itin tarptautinio pobūdžio, susijęs su vyriausybės ir tarpvyriausybiniais veikėjais ir todėl reikalaujantis visa apimančio požiūrio į reguliavimą, dalis; kadangi dabartinis reguliavimas šioje srityje vykdomas vadovaujantis nesuderintų taisyklių, kurios įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, rinkiniu; kadangi nevienodi nacionalinės teisės aktai ir tam tikrų PST vykdoma savireguliacija dėl sankcijų trūkumo menkai atgraso nuo piktnaudžiavimo ir gali daryti didelį poveikį PST veikimui daugiašalėse intervencijose ir konfliktų regionuose; |
| --- | --- |

K.

kadangi tam, kad valstybės galėtų naudotis PST teikiamais privalumais bei siekiant užtikrinti, kad pastarosios galėtų būti patrauktos atsakomybėn, tarptautiniu lygiu turėtų būti įvesta privalomas reguliavimo ir stebėsenos priemones turinti teisinė sistema, kuria reguliuojamas naudojimasis šiomis tarnybomis ir suteikiama pakankama jų veiklos kontrolė; kadangi PST yra pramonės sektoriaus, kuris yra itin tarptautinio pobūdžio, susijęs su vyriausybės ir tarpvyriausybiniais veikėjais ir todėl reikalaujantis visa apimančio požiūrio į reguliavimą, dalis; kadangi dabartinis reguliavimas šioje srityje vykdomas vadovaujantis nesuderintų taisyklių, kurios įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, rinkiniu; kadangi nevienodi nacionalinės teisės aktai ir tam tikrų PST vykdoma savireguliacija dėl sankcijų trūkumo menkai atgraso nuo piktnaudžiavimo ir gali daryti didelį poveikį PST veikimui daugiašalėse intervencijose ir konfliktų regionuose;

| L. | kadangi nėra sutartų PST, privačių karinių tarnybų (PKT) ir jų paslaugų apibrėžčių; kadangi, kaip siūloma apibrėžtimi, pateikta JT darbo grupės samdinių klausimais paruoštame konvencijos projekte, privati saugos tarnyba gali būti apibrėžta kaip bendrovė, kuri už atlygį teikia karines ir (arba) saugumo paslaugas, pasitelkdama fizinius ir (arba) juridinius asmenis; kadangi karinės paslaugos gali būti apibrėžtos kaip specializuotos paslaugos, susijusios su karine veikla, įskaitant strateginį planavimą, žvalgybą, tyrimus, žemės, jūros ar oro išžvalgymą, bet kokio tipo pilotuojamų ar nepilotuojamų skrydžių operacijas, palydovinį stebėjimą ir žvalgybą, bet kokį žinių perdavimą karinėmis reikmėmis, materialinę ir techninę pagalbą ginkluotosioms pajėgoms ir kitą susijusią veiklą; kadangi saugumo paslaugos gali būti apibrėžtos kaip ginkluota apsauga arba pastatų, įrenginių, turto ir žmonių apsauga, bet kokių žinių perdavimas siekiant saugumo ir viešosios tvarkos palaikymo, informacinių saugumo priemonių kūrimas bei pritaikymas ir kita susijusi veikla; |
| --- | --- |

L.

kadangi nėra sutartų PST, privačių karinių tarnybų (PKT) ir jų paslaugų apibrėžčių; kadangi, kaip siūloma apibrėžtimi, pateikta JT darbo grupės samdinių klausimais paruoštame konvencijos projekte, privati saugos tarnyba gali būti apibrėžta kaip bendrovė, kuri už atlygį teikia karines ir (arba) saugumo paslaugas, pasitelkdama fizinius ir (arba) juridinius asmenis; kadangi karinės paslaugos gali būti apibrėžtos kaip specializuotos paslaugos, susijusios su karine veikla, įskaitant strateginį planavimą, žvalgybą, tyrimus, žemės, jūros ar oro išžvalgymą, bet kokio tipo pilotuojamų ar nepilotuojamų skrydžių operacijas, palydovinį stebėjimą ir žvalgybą, bet kokį žinių perdavimą karinėmis reikmėmis, materialinę ir techninę pagalbą ginkluotosioms pajėgoms ir kitą susijusią veiklą; kadangi saugumo paslaugos gali būti apibrėžtos kaip ginkluota apsauga arba pastatų, įrenginių, turto ir žmonių apsauga, bet kokių žinių perdavimas siekiant saugumo ir viešosios tvarkos palaikymo, informacinių saugumo priemonių kūrimas bei pritaikymas ir kita susijusi veikla;

| M. | kadangi Montrė dokumentas yra pirmasis svarbus dokumentas, kuriame nustatoma, kaip PST taikoma tarptautinė teisė; kadangi Tarptautinis privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodeksas (angl. ICoC) apibrėžia pramonės sektoriaus standartus ir juo vis labiau remiamasi kaip pagalbine priemone, leidžiančia užtikrinti bendruosius pagrindinius standartus visame pasaulyje; kadangi Tarptautinio privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodekso asociacijos (angl. ICoCA) tikslas – skatinti, valdyti ir prižiūrėti ICoC įgyvendinimą, taip pat raginti atsakingai teikti saugos paslaugas ir laikytis žmogaus teisių bei nacionalinės ir tarptautinės teisės; kadangi prie ICoCA prisijungiama savanoriškai, sumokėjus tam tikrą mokestį, o dėl didelių narystės mokesčių ne visos PST gali pasinaudoti šia galimybe; |
| --- | --- |

M.

kadangi Montrė dokumentas yra pirmasis svarbus dokumentas, kuriame nustatoma, kaip PST taikoma tarptautinė teisė; kadangi Tarptautinis privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodeksas (angl. ICoC) apibrėžia pramonės sektoriaus standartus ir juo vis labiau remiamasi kaip pagalbine priemone, leidžiančia užtikrinti bendruosius pagrindinius standartus visame pasaulyje; kadangi Tarptautinio privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodekso asociacijos (angl. ICoCA) tikslas – skatinti, valdyti ir prižiūrėti ICoC įgyvendinimą, taip pat raginti atsakingai teikti saugos paslaugas ir laikytis žmogaus teisių bei nacionalinės ir tarptautinės teisės; kadangi prie ICoCA prisijungiama savanoriškai, sumokėjus tam tikrą mokestį, o dėl didelių narystės mokesčių ne visos PST gali pasinaudoti šia galimybe;

| N. | kadangi dėl PST reguliavimo yra dirbama daugelyje tarptautinių forumų, pavyzdžiui, Montrė dokumento forume ES buvo išrinkta į Pirmininko draugų grupę, t. y. atvirą tarpvyriausybinę darbo grupę, siekiančią svarstyti galimybę parengti tarptautinę reguliavimo sistemą, kurią taikant būtų reguliuojama, stebima ir prižiūrima privačių karinių ir saugos tarnybų, o taip pat Tarptautinės elgesio kodekso asociacijos veikla; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl PST reguliavimo yra dirbama daugelyje tarptautinių forumų, pavyzdžiui, Montrė dokumento forume ES buvo išrinkta į Pirmininko draugų grupę, t. y. atvirą tarpvyriausybinę darbo grupę, siekiančią svarstyti galimybę parengti tarptautinę reguliavimo sistemą, kurią taikant būtų reguliuojama, stebima ir prižiūrima privačių karinių ir saugos tarnybų, o taip pat Tarptautinės elgesio kodekso asociacijos veikla;

| O. | kadangi ES ir 23 valstybės narės prisijungė prie Montrė dokumento įgyvendinimo ir kadangi ES yra Tarptautinės elgesio kodekso asociacijos darbo grupės narė; kadangi ES prisideda prie Žmogaus teisių tarybos vykdomos galimos tarptautinės reguliavimo sistemos plėtros; kadangi ES atlieka labai svarbų vaidmenį skatindama nacionalinę ir regioninę įvairių karinių ir saugos paslaugų teikimo ir eksporto kontrolę; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES ir 23 valstybės narės prisijungė prie Montrė dokumento įgyvendinimo ir kadangi ES yra Tarptautinės elgesio kodekso asociacijos darbo grupės narė; kadangi ES prisideda prie Žmogaus teisių tarybos vykdomos galimos tarptautinės reguliavimo sistemos plėtros; kadangi ES atlieka labai svarbų vaidmenį skatindama nacionalinę ir regioninę įvairių karinių ir saugos paslaugų teikimo ir eksporto kontrolę;

| P. | kadangi, nepaisant daugybės Europoje įkurtų ir (arba) BGSP misijose ir operacijose dalyvaujančių arba ES delegacijoms priklausančių privačių saugos tarnybų, Europos Sąjunga neturi savo reguliavimo sistemos; kadangi esamos reguliavimo sistemos beveik išimtinai grindžiamos JAV modeliu, kuris buvo sukurtas vykstant karui Irake ir kuriuo naudojosi kovinėse misijose dalyvaujančios karinės tarnybos; kadangi šios nuorodos neatitinka nei Europos privačių saugos tarnybų pobūdžio, nei jų misijų; |
| --- | --- |

P.

kadangi, nepaisant daugybės Europoje įkurtų ir (arba) BGSP misijose ir operacijose dalyvaujančių arba ES delegacijoms priklausančių privačių saugos tarnybų, Europos Sąjunga neturi savo reguliavimo sistemos; kadangi esamos reguliavimo sistemos beveik išimtinai grindžiamos JAV modeliu, kuris buvo sukurtas vykstant karui Irake ir kuriuo naudojosi kovinėse misijose dalyvaujančios karinės tarnybos; kadangi šios nuorodos neatitinka nei Europos privačių saugos tarnybų pobūdžio, nei jų misijų;

| Q. | kadangi labai svarbu teikti pirmenybę aiškių teisėsaugos ir privačių saugos tarnybų sąveikos, bendradarbiavimo ir tarpusavio pagalbos taisyklių nustatymui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi labai svarbu teikti pirmenybę aiškių teisėsaugos ir privačių saugos tarnybų sąveikos, bendradarbiavimo ir tarpusavio pagalbos taisyklių nustatymui;

| R. | kadangi PST, bendradarbiaudamos su priežiūrą vykdančiomis ir nurodymus duodančiomis viešojo sektoriaus institucijomis, galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį kovojant su piratavimu ir gerinant jūrų saugumą, misijoms pasitelkiant šunis, kibernetinę gynybą, saugumo priemonių mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, vykdant mišrias stebėjimo misijas ir mokymus; kadangi naudojant ginkluotas PST iškilo specifinių iššūkių jūrų sektoriuje ir kilo daug incidentų, per kuriuos žuvo žmonių ir įvyko diplomatiniai konfliktai; |
| --- | --- |

R.

kadangi PST, bendradarbiaudamos su priežiūrą vykdančiomis ir nurodymus duodančiomis viešojo sektoriaus institucijomis, galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį kovojant su piratavimu ir gerinant jūrų saugumą, misijoms pasitelkiant šunis, kibernetinę gynybą, saugumo priemonių mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, vykdant mišrias stebėjimo misijas ir mokymus; kadangi naudojant ginkluotas PST iškilo specifinių iššūkių jūrų sektoriuje ir kilo daug incidentų, per kuriuos žuvo žmonių ir įvyko diplomatiniai konfliktai;

PST paslaugų naudojimas siekiant paremti kariuomenę užsienyje

| 1. | pažymi, kad PST atlieka svarbų vaidmenį padedant valstybės karinėms ir civilinėms agentūroms, užpildydamos pajėgumų spragas, kilusias dėl augančios pajėgų naudojimo užsienyje paklausos, o taip pat kartais, jei leidžia aplinkybės, teikdamos greitojo reagavimo pajėgumus; pabrėžia, kad išimtiniais atvejais PST užpildo esamas pajėgumų spragas, kurias vis dėlto valstybės narės visų pirma turėtų pabandyti užpildyti panaudodamos nacionalines ginkluotąsias pajėgas ar policiją; pabrėžia, kad PST naudojamos kaip tų šalių užsienio politikos įgyvendinimo priemonė; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad priimančiosiose šalyse, ypač tose, kurių kultūra ir religija smarkiai skiriasi, veikiančios PST turi atsižvelgti į vietos papročius ir įpročius, kad nepakenktų misijos veiksmingumui ir neatstumtų vietos gyventojų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad, palyginti su nacionalinėmis pajėgomis, PST, visų pirma įkurtos priimančiojoje šalyje, gali suteikti vertingų vietos žinių ir dažnai padėti sutaupyti sąnaudų, nors privaloma užtikrinti, kad nebūtų pakenkta kokybei; vis dėlto pabrėžia, kad vietos saugos tarnybų teikiamų paslaugų naudojimas pažeidžiamose šalyse ir regionuose, kuriuose dažnai kyla konfliktai, gali turėti neigiamų pasekmių ES užsienio politikos tikslams, jeigu toks naudojimas stiprina tam tikrus vietinius ginkluotuosius veikėjus, kurie galėtų tapti konflikto šalimi; pažymi, kad svarbu aiškiai teisiškai atskirti privačių saugos tarnybų operacijas ir tiesiogiai karinėje veikloje dalyvaujančius privačius veikėjus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad PST neturėtų būti patikima jokia veikla, kuri galėtų reikšti jėgos naudojimą ir (arba) aktyvų dalyvavimą karo veiksmuose, išskyrus savigyną, taip pat jokiomis aplinkybėmis PST neturėtų būti leidžiama dalyvauti apklausose arba jas vesti; pabrėžia, kad ES saugumo ir gynybos srities prioritetas turėtų būti nacionalinių ginkluotųjų pajėgų, kurias PST gali tik papildyti, neturėdamos jokios valdžios strateginiais klausimais, stiprinimas; pabrėžia, kad privačių saugos tarnybų dalyvavimas karinėse operacijose turi būti pagrįstas taikant nustatytus siektinus tikslus, kuriuos galima patikrinti naudojant konkrečius rodiklius, ir šiam dalyvavimui turi būti skirtas visapusiškai apibūdintas biudžetas, taip pat turi būti nurodyta dalyvavimo pradžios ir pabaigos data ir dalyvavimas vykdomas laikantis griežto etikos kodekso; pažymi, kad ginkluotųjų ir saugumo pajėgų veikla užsienyje yra labai vertinga siekiant išlaikyti taiką ir užkirsti kelią konfliktams, taip pat vėliau atkurti socialinę sistemą ir užtikrinti nacionalinį susitaikymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad PST darbo ekonominio efektyvumo principas daugiausia teikia trumpalaikę naudą, ypač jeigu neatsižvelgiama į socialinių ir ekonominių kintamųjų rodiklių skaičių, dėl to jie neturėtų tapti svarbiausiais kriterijais sprendžiant saugumo klausimus; primena, kad atskaitomybės ir priežiūros mechanizmai labai svarbūs siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai užtikrintas PST teisėtumas ir galima nauda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kokia svarbi PST naudojimo valstybėse narėse parlamentinė priežiūra; |
| --- | --- |

6.

ES vykdomas PST naudojimas

| 7. | pažymi, kad ES naudojasi PST paslaugomis užsienyje, kad apsaugotų savo atstovybes ir darbuotojus bei padėtų vykdant civilines ir karines BSGP misijas; pažymi, kad tokiu būdu jų naudojimas tiesiogiai prisideda prie ES reputacijos ir to, kaip ją suvokia trečiosios šalys, taigi PST yra svarbus ES buvimo vietoje aspektas ir jos daro poveikį pasitikėjimo Europos Sąjunga lygiui; reikalauja, kad Komisija ir Taryba parengtų apžvalgą, kur, kada ir kodėl PST buvo pasamdytos siekiant paremti ES misijas; mano, kad būtų logiška, jeigu savo kvietimuose teikti pasiūlymus dėl delegacijų saugumo Europos Sąjunga pirmiausia kreiptųsi į privačias saugos tarnybas, kurios faktiškai įsisteigusios Europoje, laikosi Europos Sąjungos reglamentų ir kurioms taikoma Europos Sąjungos apmokestinimo tvarka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vis dėlto pabrėžia, kad visų pirma vietose, kuriose didelė konfliktų tikimybė, PST įdarbinimas kai kurioms užduotims atlikti gali turėti neigiamą šalutinį poveikį ES, ypač jos teisėtumui, atsitiktinai susiejus ją su ginkluotaisiais subjektais konflikto zonoje, pakenkiant jai, kai vyksta ginkluoti incidentai ar kompromituojant nusiginklavimo, demobilizavimo ir reintegravimo (NDR), taip pat saugumo sektoriaus (SSR) reformos pastangas, nesąmoningai stiprinant vietinius subjektus; ypač atkreipia dėmesį į nekontroliuojamos subrangos, kaip antai vietinių PST, keliamą riziką; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nurodo įvairias ir rimtas teisines ir politines problemas, susijusias su dabartine subrangos praktika karinių ir saugos tarnybų srityje, ypač su trečiosiose šalyse vietos subrangovų teikiamomis paslaugomis; mano, kad valstybės narės, EIVT ir Komisija turėtų susitarti sekti NATO pavyzdžiu ir sudaryti sutartis tik su ES valstybėse narėse įsteigtomis privačiomis saugos tarnybomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | todėl rekomenduoja, kad Komisija pasiūlytų bendras sutarčių su PST sudarymo gaires dėl karinių ir saugos subrangovų samdymo, naudojimo ir valdymo, kuriose būtų aiškiai nurodyti reikalavimai PST, turinčioms teisę sudaryti sutartis su ES, siekiant pakeisti dabartinį metodų kratinį; ragina Komisiją ir EIVT naudoti tas pačias gaires dėl karinių ir saugos subrangovų samdymo, naudojimo ir valdymo visiems išorės veiksmams, misijoms ir operacijoms, ES delegacijoms visose šalyse ir regionuose bei visoms peržiūrėto Europos Sąjungos bendrojo karinės įrangos sąrašo tarnyboms; mano, kad šios gairės turėtų būti parengtos remiantis geriausia tarptautine su PST elgesiu ir valdymu susijusia praktika, ypač Montrė dokumentu ir Tarptautiniu privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodeksu, ir atsižvelgiant į tai, kad reikia ypač atsargiai atrinkti PST esant sudėtingai situacijai po krizės, primygtinai prašo Komisijos ir EIVT naudotis tik pagal Tarptautinį privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodeksą patvirtintais paslaugų teikėjais, kaip jau padarė JT, kuriai Tarptautinis privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodeksas yra reikalavimas; atkreipia dėmesį į JAV valdžios institucijų požiūrį, pagal kurį į atskiras sutartis įtraukiami išsamūs standartai ir reikalavimai, ir ragina ES laikytis šio pavyzdžio; pabrėžia, kad į PST sutartis, be kita ko, reikėtų įtraukti nuostatas dėl licencijų ir leidimų turėjimo, darbuotojų ir nuosavybės įrašų, mokymo, teisėto ginklų įsigijimo ir naudojimo ir vidaus organizacijos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina ES saugos tarnybos saugos prižiūrėtoją dalyvauti ES finansuojamose vietose ir ES delegacijose, kad būtų užtikrinta teikiamų apsaugos paslaugų kokybė, vietoje pasamdytų saugos tarnybų darbuotojų tikrinimas ir mokymas, sukurti ir palaikomi geri santykiai su vietos apsaugos pajėgomis, teikiami rizikos vertinimai ir kad jis būtų pirmas kontaktinis asmuo su saugumu susijusiais delegacijos klausimais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reikalauja, kad Komisija sudarytų subrangovų, kurie laikosi ES standartų tokiais klausimais, kaip neteistumas, finansinis ir ekonominis pajėgumas, licencijų ir leidimų turėjimas ir darbuotojų tikrinimas, atvirą sąrašą; pažymi, kad ES smarkiai skiriasi su PST susiję standartai, ir mano, kad kitos valstybės narės turėtų siekti priimti panašius standartus; mano, kad šis sąrašas turėtų būti atnaujinamas ne rečiau kaip kas dvejus metus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad jeigu ES pasikliauna PST trečiosiose šalyse, su kuriomis ji sudarė susitarimą dėl karinių pajėgų statuso (SOFA), į tokius susitarimus visada reikia įtraukti pasamdytas privačias karines ir saugos tarnybas ir konkrečiai išaiškinti, kad įmonės bus atsakingos pagal ES teisę; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad reikia sustiprinti ES rangovų paramos koncepciją ir paversti ją privaloma valstybėms narėms ir ES institucijoms; mano, kad visų pirma reikėtų nustatyti griežtesnius įtraukimo į sutartis standartus, pvz., pagrįstus JAV standartais, ir kad taip pat turėtų būti reikalaujama, kad konfliktų regionuose nebūtų pasamdytos ar subrangos sutartis sudariusios jokios vietinės PST; pabrėžia, kad tarptautinės PST turėtų turėti galimybę samdyti vietos darbuotojus, tačiau tik individualiai ir tiesiogiai, kad būtų užtikrintas veiksmingas tikrinimas ir užkirstas kelias vietos saugos pramonės šakų kūrimui konfliktų regionuose; |
| --- | --- |

14.

PST reguliavimas

| 15. | rekomenduoja Komisijai parengti žaliąją knygą, kurios tikslas būtų įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus iš viešojo ir privačiojo saugumo sektorių į išsamių konsultacijų ir diskusijų procesą, siekiant suteikti galimybes veiksmingiau bendradarbiauti tiesiogiai ir nustatyti pagrindines įsipareigojimų ir gerosios patirties taisykles; rekomenduoja sukurti atskirų sektorių ES kokybės standartus; todėl rekomenduoja prieš nustatant veiksmingą PST veiklos reguliavimą, išaiškinti PST apibrėžtį, nes jos nenustačius gali būti sukurtos teisinės spragos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad visų pirma ES turėtų tiksliai apibrėžti atitinkamas karines ir saugos tarnybas; šiuo atžvilgiu primygtinai ragina Tarybą nedelsiant į Europos Sąjungos bendrąjį karinės įrangos sąrašą įtraukti PST karines ir saugos paslaugas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Komisiją sukurti veiksmingą europinį reguliavimo modelį, kuris:






  — | direktyvos pavidalu padėtų panaikinti teisinius valstybių narių skirtumus; |
| --- | --- | --- |

17.

—

direktyvos pavidalu padėtų panaikinti teisinius valstybių narių skirtumus;

| — | iš naujo įvertintų ir apibrėžtų šiuolaikinio viešojo ir privačiojo sektorių strategijas; |
| --- | --- |

—

iš naujo įvertintų ir apibrėžtų šiuolaikinio viešojo ir privačiojo sektorių strategijas;

| — | suskirstytų tarnybas pagal vienkartinį ar daugkartinį naudojimo būdą; |
| --- | --- |

—

suskirstytų tarnybas pagal vienkartinį ar daugkartinį naudojimo būdą;

| — | paaiškintų, koks yra privačių karinių ir saugos tarnybų tikslus pobūdis bei vaidmuo tam tikromis sąlygomis; |
| --- | --- |

—

paaiškintų, koks yra privačių karinių ir saugos tarnybų tikslus pobūdis bei vaidmuo tam tikromis sąlygomis;

| — | nustatytų aukšto lygio standartus, skirtus privatiems apsaugos paslaugų teikėjams, veikiantiems Europos Sąjungoje arba už jos ribų, įskaitant tinkamą darbuotojų saugumo patikrinimą ir teisingą atlygį; |
| --- | --- |

—

nustatytų aukšto lygio standartus, skirtus privatiems apsaugos paslaugų teikėjams, veikiantiems Europos Sąjungoje arba už jos ribų, įskaitant tinkamą darbuotojų saugumo patikrinimą ir teisingą atlygį;

| — | užtikrintų, kad būtų pranešama apie PST vykdomus pažeidimus ir neteisėtus veiksmus ir sudarytų sąlygas PST atskaitomybei už pažeidimus, įskaitant žmogaus teisių pažeidimus, padarytus vykdant jų veiklą užsienyje; |
| --- | --- |

—

užtikrintų, kad būtų pranešama apie PST vykdomus pažeidimus ir neteisėtus veiksmus ir sudarytų sąlygas PST atskaitomybei už pažeidimus, įskaitant žmogaus teisių pažeidimus, padarytus vykdant jų veiklą užsienyje;

| — | įtrauktų konkrečią jūrų perspektyvą, atsižvelgiant į Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) vadovaujamąjį vaidmenį; |
| --- | --- |

—

įtrauktų konkrečią jūrų perspektyvą, atsižvelgiant į Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) vadovaujamąjį vaidmenį;

| 18. | pažymi, kad besiformuojančios visuotinės reguliavimo sistemos, pavyzdžiui Montrė dokumentas, Tarptautinis privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodeksas ir kitos reguliavimo iniciatyvos Jungtinių Tautų sistemoje, yra akivaizdi pažanga, palyginti su tuo, kad tik prieš dešimt metų jokio prasmingo reguliavimo nebuvo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | taip pat palankiai vertina daugelio ES valstybių narių, besiremiančiu gerąja patirtimi, aprašyta Montrė dokumente, pastangas taikyti veiksmingą PST reguliavimą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vis dėlto pažymi, kad neįmanoma įvertinti PST veiklos, kadangi ES institucijos ir valstybių narių vyriausybės apie tai nuosekliai nepraneša; ragina valstybes nares ir ES institucijas nuosekliau ir skaidriau teikti šią informaciją, kad būtų galima tinkamai įvertinti, kaip privačių saugos tarnybų paslaugomis naudojasi atitinkamos jų biudžeto valdymo institucijos ir nepriklausomi auditoriai; rekomenduoja, kad parlamentai ir NVO turėtų aktyviai dalyvauti reikiamuose vertinimo procesuose, kurie būtini šios pramonės reguliavimui ir priežiūrai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rekomenduoja Komisijai ir Tarybai priimti teisinę sistemą, kuria būtų reikalaujama, kad nacionalinės teisės aktais būtų valdomas karinių ir saugos tarnybų eksportas, taip pat ES metinėje ataskaitoje pranešti apie ginkluotės eksportą pagal karinių ir saugos tarnybų eksporto licencijas, kurias teikia valstybės narės, kad būtų padidintas viešas skaidrumas ir atskaitomybė; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad dėl tarpvalstybinio PST pobūdžio ir ypač jų veiklos krizės paveiktuose pasaulio regionuose kartais gali atsirasti jurisdikcijos spragų, ypač tais atvejais, kai vietos teisinė struktūra yra silpna, dėl kurių galėtų būti sunku reikalauti iš tarnybų ar jų darbuotojų atsakyti už savo veiksmus; pažymi, kad nacionalinis PST reguliavimas dažnai neturi eksteritorialaus taikymo; pabrėžia, kad PST visada turi būti taikomi įstatymai, ir jas turi veiksmingai prižiūrėti tiek priimančioji valstybė, tiek subrangą sudariusi valstybė; atkreipia dėmesį į tai, kad rizikos zonose galinčių kilti ginčų ar nelaimingų atsitikimų, susijusių su privačiomis saugos tarnybomis ir Europos Sąjungos saugos darbuotojais, atveju dažnai esama teisinio vakuumo; todėl rekomenduoja sukurti vienodas ir aiškias taisykles Europos institucijoms, kurios naudojasi PST, kad apsaugotų ES darbuotojus, skiriant aiškią atsakomybę išvengti apsaugos trūkumo ir nebaudžiamumo ir atsižvelgiant į priimančios valstybės teisinę sistemą; todėl ragina EIVT, Komisiją ir valstybes nares sudaryti sutartį tik su ES įsikūrusiomis PST tik nustatant įsipareigojimą tiesiogiai vykdyti paslaugas nesikreipiant į vietos subrangovus dažnai pažeidžiamose trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | todėl primygtinai ragina ES ir valstybes nares naudotis savo statusu Montrė dokumento forume ir reikalauti, kad būtų reguliariai peržiūrima, kaip dalyviai vykdo Montrė dokumento rekomendacijas dėl gerosios patirties; primygtinai ragina valstybes nares, kurios dar neprisijungė prie Montrė dokumento, kuo greičiau prie jo prisijungti; ragina valstybes nares keistis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primygtinai ragina ES ir valstybes nares siekti tarptautinės teisiškai privalomos priemonės, apimančios plačiau nei Montrė dokumentas, pagal kurią būtų reguliuojama PST veikla, nustatomos vienodos sąlygos siekiant užtikrinti, kad priimančiosios valstybės turėtų įgaliojimus reguliuoti PST, o susitariančiosios valstybės galėtų pasinaudoti savo teise ginti žmogaus teises ir užkirsti kelią korupcijai; pabrėžia, kad į tokią sistemą būtina įtraukti atgrasomas sankcijas už pažeidimus, pažeidėjų atsakomybę ir galimybę nukentėjusiesiems veiksmingai pasinaudoti teisės gynimo priemonėmis, papildomai prie licencijavimo ir stebėsenos sistemos, pagal kurią iš visų PST reikalaujama sudaryti sąlygas atlikti nepriklausomus jų auditus ir kad visi jų darbuotojai dalyvautų privalomuose žmogaus teisių mokymo kursuose; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybes nares, EIVT ir Komisiją tvirtai remti tarptautinės konvencijos, kuria siekiama sukurti tarptautinę teisinę sistemą, kuria būtų reguliuojamos susijusios PST teikiamos paslaugos, kūrimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) pastangas teikiant gaires dėl privačių ginkluotų apsaugos komandų naudojimo; ragina Komisiją ir valstybes nares tęsti bendradarbiavimą su IMO siekiant visuotinio šių gairių taikymo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad vienas iš veiksmingiausių būdų daryti įtaką privačioms saugos tarnyboms yra priimant sprendimus dėl viešųjų pirkimų; todėl pabrėžia, kad svarbu, kad sutarties skyrimas PST priklausytų nuo to, ar remiamasi geriausia patirtimi, kaip antai skaidrumas, ir ar dalyvaujama Tarptautiniame privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodekse, kurį kai kurios valstybės narės jau įgyvendino; vis dėlto pažymi, kad Tarptautinio privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodekso atitikties mechanizmas turi būti sustiprintas, o jo visiška nepriklausomybė užtikrinta siekiant įtikimai paskatinti jo laikytis; pažymi, kad iš valstybių narių tik Švedija ir Jungtinė Karalystė pasirašė Tarptautinį privačių saugos paslaugų teikėjų elgesio kodeksą, ir mano, kad ES turėtų stengtis užtikrinti, kad kitos valstybės narės visų pirma jį pasirašytų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad PST turėtų turėti atsakomybės draudimą, pagal kurį vertybinių popierių rinka būtų stabilesnė ir patikimesnė, taip pat įtraukiant mažesnes ir vidutinio dydžio PST; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad sudarant sutartis su PST reikėtų atsižvelgti į PST patirtį ir darbo priešiškoje aplinkoje laikotarpį, o ne į panašios sutarties apyvartą, ir juos įvertinti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad PST ne tik teikia apsaugos paslaugas, bet ir vykdo žvalgybos veiklą, kurią vykdant taip pat dėl galimų pasekmių reikia veiksmingo reguliavimo ir kontrolės; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad ES ir valstybės narės daro didelę įtaką pasaulinei saugumo pramonei, nes daug svarbių šios pramonės dalyvių turi savo būstines ES; todėl ypatingą dėmesį skiria būsimai bendrojo karinės įrangos sąrašo peržiūrai, vertinamai kaip galimybė įtraukti kai kurias PST teikiamas paslaugas, kurioms būtų taikomos eksporto reglamentuojamosios nuostatos, o jų veiklai užsienyje būtų taikomi pagrindiniai standartai; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybių narių nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

(2)  OL L 216, 2009 8 20, p. 76.

(3)  OL C 181, 2016 5 19, p. 2.

(4)  OL C 24, 2016 1 22, p. 33.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/88 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/88

---

P8_TA(2017)0290

Darbo sąlygos ir mažų garantijų darbas

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darbo sąlygų ir mažų garantijų darbo (2016/2221(INI))

(2018/C 334/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 151 ir 153 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 151 ir 153 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos IV antraštinę dalį („Solidarumas“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos IV antraštinę dalį („Solidarumas“),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. birželio 22 d. Tarybos direktyvą 94/33/EB dėl dirbančio jaunimo apsaugos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. birželio 22 d. Tarybos direktyvą 94/33/EB dėl dirbančio jaunimo apsaugos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (3) (Darbo per laikinojo įdarbinimo įmones direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (3) (Darbo per laikinojo įdarbinimo įmones direktyva),

| — | atsižvelgdamas į tikslinę Europos Parlamento ir Tarybos 1996 m. gruodžio 16 d. direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (4) (Darbuotojų komandiravimo direktyva) ir į Europos Parlamento ir Tarybos 2014 m. gegužės 15 d. Direktyvos 2014/67/ES dėl Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje vykdymo užtikrinimo (5) (Įgyvendinimo užtikrinimo direktyva) peržiūrą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tikslinę Europos Parlamento ir Tarybos 1996 m. gruodžio 16 d. direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (4) (Darbuotojų komandiravimo direktyva) ir į Europos Parlamento ir Tarybos 2014 m. gegužės 15 d. Direktyvos 2014/67/ES dėl Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje vykdymo užtikrinimo (5) (Įgyvendinimo užtikrinimo direktyva) peržiūrą;

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 593/2008 dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės (Roma I) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 593/2008 dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės (Roma I) (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją „Konkurencingos ES darbo rinkos kūrimas XXI amžiuje: įgūdžių ir kvalifikacijos pritaikymas prie paklausos ir darbo galimybių siekiant atsigauti po krizės“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją „Konkurencingos ES darbo rinkos kūrimas XXI amžiuje: įgūdžių ir kvalifikacijos pritaikymas prie paklausos ir darbo galimybių siekiant atsigauti po krizės“ (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2016 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2016 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl socialinio dempingo Europos Sąjungoje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl socialinio dempingo Europos Sąjungoje (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus taikymo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus taikymo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (12),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl kintančio darbo santykių pobūdžio ir poveikio siekiant išlaikyti pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl kintančio darbo santykių pobūdžio ir poveikio siekiant išlaikyti pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį (13),

| — | atsižvelgdamas į Europos platformą, skirtą bendradarbiavimui sprendžiant nedeklaruojamo darbo problemą gerinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos platformą, skirtą bendradarbiavimui sprendžiant nedeklaruojamo darbo problemą gerinti,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto užsakymu atliktą 2016 m. tyrimą „Mažų garantijų darbas Europoje: struktūros, tendencijos ir politikos strategijos“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto užsakymu atliktą 2016 m. tyrimą „Mažų garantijų darbas Europoje: struktūros, tendencijos ir politikos strategijos“ (14),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 14 d. paskelbtą Europos stažuočių ir praktikos kokybės chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 14 d. paskelbtą Europos stažuočių ir praktikos kokybės chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rudenį Komisijos paskelbtą Užimtumo ir socialinės raidos Europoje ketvirčio apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rudenį Komisijos paskelbtą Užimtumo ir socialinės raidos Europoje ketvirčio apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. Eurofound ataskaitą „Lanksčios darbo formos: „labai netipiniai“ sutartiniai susitarimai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. Eurofound ataskaitą „Lanksčios darbo formos: „labai netipiniai“ sutartiniai susitarimai“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Eurofound ataskaitą dėl krizės poveikio pramonės ir darbo sąlygoms Europoje (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Eurofound ataskaitą dėl krizės poveikio pramonės ir darbo sąlygoms Europoje (15),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Eurofound ataskaitą „Naujos darbo formos“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Eurofound ataskaitą „Naujos darbo formos“ (16),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Eurofound ataskaitą „Nesąžiningų darbo sutarčių sudarymo Europos Sąjungoje tyrimas“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Eurofound ataskaitą „Nesąžiningų darbo sutarčių sudarymo Europos Sąjungoje tyrimas“ (17),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound Europos darbo sąlygų tyrimą ir jo šeštojo Europos darbo sąlygų tyrimo apžvalgos ataskaitą (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound Europos darbo sąlygų tyrimą ir jo šeštojo Europos darbo sąlygų tyrimo apžvalgos ataskaitą (18),

| — | atsižvelgdamas į Eurofound parengtą Europos darbo santykių žodyną (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound parengtą Europos darbo santykių žodyną (19),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) nustatytus pagrindinius darbo standartus, jos konvencijas ir rekomendacijas dėl darbo sąlygų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) nustatytus pagrindinius darbo standartus, jos konvencijas ir rekomendacijas dėl darbo sąlygų,

| — | atsižvelgdamas į TDO 2006 m. rekomendaciją dėl darbo santykių (Nr. 198) (20) ir į jos nuostatas dėl darbo santykių nustatymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO 2006 m. rekomendaciją dėl darbo santykių (Nr. 198) (20) ir į jos nuostatas dėl darbo santykių nustatymo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. TDO ataskaitą dėl politikos ir nuostatų, siekiant kovoti su mažų garantijų darbu (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. TDO ataskaitą dėl politikos ir nuostatų, siekiant kovoti su mažų garantijų darbu (21),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. TDO ataskaitą dėl nestandartinio darbo visame pasaulyje (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. TDO ataskaitą dėl nestandartinio darbo visame pasaulyje (22),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. TDO ataskaitą dėl socialinių teisių ramsčio sukūrimo siekiant Europos konvergencijos (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. TDO ataskaitą dėl socialinių teisių ramsčio sukūrimo siekiant Europos konvergencijos (23),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. JT Bendrąją rekomendaciją Nr. 28 dėl sutarties šalių pagrindinių prievolių pagal Jungtinių Tautų konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. JT Bendrąją rekomendaciją Nr. 28 dėl sutarties šalių pagrindinių prievolių pagal Jungtinių Tautų konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2014–2017 m. lyčių lygybės strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2014–2017 m. lyčių lygybės strategiją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0224/2017),

| A. | kadangi plinta nestandartinis ir netipinis darbas; kadangi per pastaruosius 15 metų ES išaugo darbuotojų, dirbančių pagal terminuotas ir darbo ne visą darbo laiką sutartis, skaičius; kadangi reikia taikyti veiksmingą politiką, kuri apimtų skirtingas darbo rūšis, ir atitinkamai apsaugoti darbuotojus; |
| --- | --- |

A.

kadangi plinta nestandartinis ir netipinis darbas; kadangi per pastaruosius 15 metų ES išaugo darbuotojų, dirbančių pagal terminuotas ir darbo ne visą darbo laiką sutartis, skaičius; kadangi reikia taikyti veiksmingą politiką, kuri apimtų skirtingas darbo rūšis, ir atitinkamai apsaugoti darbuotojus;

| B. | kadangi per pastaruosius 10 metų standartinio darbo dalis sumažėjo nuo 62 proc. iki 59 proc. (24); kadangi, jei ši tendencija tęsis, gali susidaryti tokia padėtis, kai standartines sutartis turės tik mažuma darbuotojų; |
| --- | --- |

B.

kadangi per pastaruosius 10 metų standartinio darbo dalis sumažėjo nuo 62 proc. iki 59 proc. (24); kadangi, jei ši tendencija tęsis, gali susidaryti tokia padėtis, kai standartines sutartis turės tik mažuma darbuotojų;

| C. | kadangi nuolatinės darbo visą darbo laiką sutartys ES ir toliau sudaro didžiąją visų darbo sutarčių dalį, o kai kuriuose sektoriuose greta standartinio darbo esama netipinių darbo formų; kadangi netipinės darbo formos gali turėti neigiamų pasekmių profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai dėl nereguliaraus darbo laiko ir darbo užmokesčio, taip pat dėl pensijų įmokų; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuolatinės darbo visą darbo laiką sutartys ES ir toliau sudaro didžiąją visų darbo sutarčių dalį, o kai kuriuose sektoriuose greta standartinio darbo esama netipinių darbo formų; kadangi netipinės darbo formos gali turėti neigiamų pasekmių profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai dėl nereguliaraus darbo laiko ir darbo užmokesčio, taip pat dėl pensijų įmokų;

| D. | kadangi dėl plintančio naujų formų darbo, ypač skaitmeninimo ir naujų technologijų sąlygomis, nyksta samdomo darbuotojo darbo ir savarankiško darbo skirtumai (25) ir dėl to gali suprastėti užimtumo kokybė; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl plintančio naujų formų darbo, ypač skaitmeninimo ir naujų technologijų sąlygomis, nyksta samdomo darbuotojo darbo ir savarankiško darbo skirtumai (25) ir dėl to gali suprastėti užimtumo kokybė;

| E. | kadangi atsiranda naujų darbo formų, kurios daugeliu aspektų skiriasi nuo tradicinio standartinio darbo; kadangi kai kuriomis jų pakeičiami darbdavio ir darbuotojo santykiai, kitomis pakeičiamas darbo modelis ir organizavimas, o trečiomis – abu šie aspektai; kadangi dėl to gali padaugėti fiktyvaus savarankiško darbo atvejų, gali pablogėti darbo sąlygos ir sumažėti socialinė apsauga, tačiau tai gali teikti ir privalumų; kadangi dėl šios priežasties itin svarbu įgyvendinti esamus teisės aktus; |
| --- | --- |

E.

kadangi atsiranda naujų darbo formų, kurios daugeliu aspektų skiriasi nuo tradicinio standartinio darbo; kadangi kai kuriomis jų pakeičiami darbdavio ir darbuotojo santykiai, kitomis pakeičiamas darbo modelis ir organizavimas, o trečiomis – abu šie aspektai; kadangi dėl to gali padaugėti fiktyvaus savarankiško darbo atvejų, gali pablogėti darbo sąlygos ir sumažėti socialinė apsauga, tačiau tai gali teikti ir privalumų; kadangi dėl šios priežasties itin svarbu įgyvendinti esamus teisės aktus;

| F. | kadangi po ekonomikos krizės Europoje padidėję užimtumo rodikliai turėtų būti vertinami teigiamai, bet jie iš dalies padidėjo dėl to, kad dažniau naudojamos netipinių formų sutartys, tam tikrais atvejais sukeliančios didesnę neužtikrintumo riziką, palyginti su standartiniu darbu; kadangi kuriant darbo vietas turėtų būti labiau pabrėžiama darbo kokybė; |
| --- | --- |

F.

kadangi po ekonomikos krizės Europoje padidėję užimtumo rodikliai turėtų būti vertinami teigiamai, bet jie iš dalies padidėjo dėl to, kad dažniau naudojamos netipinių formų sutartys, tam tikrais atvejais sukeliančios didesnę neužtikrintumo riziką, palyginti su standartiniu darbu; kadangi kuriant darbo vietas turėtų būti labiau pabrėžiama darbo kokybė;

| G. | kadangi nuo krizės pradžios darbo ne visą darbo laiką rodikliai niekada nemažėjo, o darbo visą darbo laiką rodiklis Sąjungos mastu vis dar mažesnis nei buvo 2008 m. prieš krizę; kadangi nepaisant to, jog užimtumas pastaraisiais metais padidėjo, jis vis dar nepasiekė 75 proc. 2020 m. Europos tikslo ir yra labai nevienodas skirtingose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo krizės pradžios darbo ne visą darbo laiką rodikliai niekada nemažėjo, o darbo visą darbo laiką rodiklis Sąjungos mastu vis dar mažesnis nei buvo 2008 m. prieš krizę; kadangi nepaisant to, jog užimtumas pastaraisiais metais padidėjo, jis vis dar nepasiekė 75 proc. 2020 m. Europos tikslo ir yra labai nevienodas skirtingose valstybėse narėse;

| H. | kadangi svarbu atskirti įvairias atsirandančias naujas darbo formas ir darbą be garantijų; |
| --- | --- |

H.

kadangi svarbu atskirti įvairias atsirandančias naujas darbo formas ir darbą be garantijų;

| I. | kadangi kompetenciją socialinės politikos srityje dalijasi Europos Sąjunga ir valstybės narės; kadangi ES šioje srityje gali tik papildyti valstybių narių veiksmus ir juos remti; |
| --- | --- |

I.

kadangi kompetenciją socialinės politikos srityje dalijasi Europos Sąjunga ir valstybės narės; kadangi ES šioje srityje gali tik papildyti valstybių narių veiksmus ir juos remti;

| J. | kadangi ES gali priimti tik minimaliuosius darbo sąlygų reikalavimus, nederindama valstybių narių įstatymų ir taisyklių; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES gali priimti tik minimaliuosius darbo sąlygų reikalavimus, nederindama valstybių narių įstatymų ir taisyklių;

| K. | kadangi jau yra įsteigta Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platforma, kuri sudaro sąlygas valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams glaudžiau bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu ir imtis bendrų veiksmų, siekiant efektyviai ir veiksmingai kovoti su nedeklaruojamu darbu; |
| --- | --- |

K.

kadangi jau yra įsteigta Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platforma, kuri sudaro sąlygas valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams glaudžiau bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu ir imtis bendrų veiksmų, siekiant efektyviai ir veiksmingai kovoti su nedeklaruojamu darbu;

| L. | kadangi darbas be garantijų yra rinkos susiskaidymo ir darbo užmokesčio skirtumų didėjimo priežastis; |
| --- | --- |

L.

kadangi darbas be garantijų yra rinkos susiskaidymo ir darbo užmokesčio skirtumų didėjimo priežastis;

| M. | kadangi kol kas nėra bendros darbo be garantijų apibrėžties; kadangi tokia apibrėžtis turėtų būti suformuluota glaudžiai konsultuojantis su socialiniais partneriais; kadangi pagal sutarčių rūšį savaime negalima spręsti, kad darbas bus be garantijų, – priešingai, šis pavojus priklauso nuo daugelio veiksnių; |
| --- | --- |

M.

kadangi kol kas nėra bendros darbo be garantijų apibrėžties; kadangi tokia apibrėžtis turėtų būti suformuluota glaudžiai konsultuojantis su socialiniais partneriais; kadangi pagal sutarčių rūšį savaime negalima spręsti, kad darbas bus be garantijų, – priešingai, šis pavojus priklauso nuo daugelio veiksnių;

| N. | kadangi standartinis darbas gali būti darbas visą darbo laiką ir savanoriškas terminuotas nuolatinis darbas pagal neterminuotą sutartį; kadangi kiekviena valstybė narė turi savo įstatymus ir praktiką, pagal kuriuos nustato skirtingų rūšių darbo sutartims ir stažuotėms taikomas darbo sąlygas; kadangi nėra visuotinai priimtos standartinio darbo apibrėžties; |
| --- | --- |

N.

kadangi standartinis darbas gali būti darbas visą darbo laiką ir savanoriškas terminuotas nuolatinis darbas pagal neterminuotą sutartį; kadangi kiekviena valstybė narė turi savo įstatymus ir praktiką, pagal kuriuos nustato skirtingų rūšių darbo sutartims ir stažuotėms taikomas darbo sąlygas; kadangi nėra visuotinai priimtos standartinio darbo apibrėžties;

| O. | kadangi naujausios atstovavimo problemos, kylančios arba dėl socialinių partnerių kai kuriuose sektoriuose silpnumo arba dėl kai kurių Europos šalių tam tikrų sektorių reformų, kuriomis ribojamas socialinių partnerių vaidmuo, kenkia visiems darbo santykiams; |
| --- | --- |

O.

kadangi naujausios atstovavimo problemos, kylančios arba dėl socialinių partnerių kai kuriuose sektoriuose silpnumo arba dėl kai kurių Europos šalių tam tikrų sektorių reformų, kuriomis ribojamas socialinių partnerių vaidmuo, kenkia visiems darbo santykiams;

| P. | kadangi kai kuriems sektoriams, pvz., žemės ūkio, statybų ir meno sektoriams, darbas be garantijų daro neproporcingą poveikį; kadangi pastaraisiais metais darbas be garantijų taip pat paplito ir kituose sektoriuose, pvz., aviacijoje ir viešbučių pramonėje (26); |
| --- | --- |

P.

kadangi kai kuriems sektoriams, pvz., žemės ūkio, statybų ir meno sektoriams, darbas be garantijų daro neproporcingą poveikį; kadangi pastaraisiais metais darbas be garantijų taip pat paplito ir kituose sektoriuose, pvz., aviacijoje ir viešbučių pramonėje (26);

| Q. | kadangi vidutinės kvalifikacijos fizinio darbo ir mažos kvalifikacijos profesijų darbuotojai gauna mažiau pajamų, turi mažiau perspektyvų ir jų darbo kokybė yra savita; kadangi jie dažniau susiduria su pavojais, kuriuos lemia aplinka ir laikysena, o jų fizinės ir psichinės gerovės lygis yra mažesnis (27); |
| --- | --- |

Q.

kadangi vidutinės kvalifikacijos fizinio darbo ir mažos kvalifikacijos profesijų darbuotojai gauna mažiau pajamų, turi mažiau perspektyvų ir jų darbo kokybė yra savita; kadangi jie dažniau susiduria su pavojais, kuriuos lemia aplinka ir laikysena, o jų fizinės ir psichinės gerovės lygis yra mažesnis (27);

| R. | kadangi moterys sudaro 46 proc. ES darbo jėgos ir yra itin pažeidžiamos užimtumo požiūriu dėl diskriminacijos, be kita ko, darbo užmokesčio srityje, ir kadangi moterų atlyginimas ES yra apie 16 proc. mažesnis nei vyrų; kadangi moterys dažniau dirba ne visą darbo laiką arba pagal terminuotas sutartis ar mažai apmokamą darbą, todėl jos patiria didesnę nesaugumo riziką; kadangi dėl tokių sąlygų nuolat prarandamos pajamos ir apsauga – atlyginimas, pensijos ar socialinės apsaugos išmokos; kadangi vyrų tikimybė dirbti nuolatinį darbą visą darbo laiką yra didesnė nei moterų; kadangi moterys ypač dažnai nesavanoriškai dirba ne visą darbo laiką arba dirba fiktyvų savarankišką darbą ir nedeklaruojamą darbą (28); |
| --- | --- |

R.

kadangi moterys sudaro 46 proc. ES darbo jėgos ir yra itin pažeidžiamos užimtumo požiūriu dėl diskriminacijos, be kita ko, darbo užmokesčio srityje, ir kadangi moterų atlyginimas ES yra apie 16 proc. mažesnis nei vyrų; kadangi moterys dažniau dirba ne visą darbo laiką arba pagal terminuotas sutartis ar mažai apmokamą darbą, todėl jos patiria didesnę nesaugumo riziką; kadangi dėl tokių sąlygų nuolat prarandamos pajamos ir apsauga – atlyginimas, pensijos ar socialinės apsaugos išmokos; kadangi vyrų tikimybė dirbti nuolatinį darbą visą darbo laiką yra didesnė nei moterų; kadangi moterys ypač dažnai nesavanoriškai dirba ne visą darbo laiką arba dirba fiktyvų savarankišką darbą ir nedeklaruojamą darbą (28);

| S. | kadangi vyrų užimtumo lygis ES yra didesnis nei moterų; kadangi pagrindinės priežastys, dėl kurių moterys palieka darbo rinką, yra vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūra, jų pačių liga ar nedarbingumas ir kitos asmeninės ar šeimyninės pareigos; kadangi moterys dažnai diskriminuojamos ir susiduria su kliūtimis dėl esamos ar galimos motinystės; kadangi vienišos išlaikomų vaikų turinčios moterys patiria ypač didelę nesaugumo riziką; |
| --- | --- |

S.

kadangi vyrų užimtumo lygis ES yra didesnis nei moterų; kadangi pagrindinės priežastys, dėl kurių moterys palieka darbo rinką, yra vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūra, jų pačių liga ar nedarbingumas ir kitos asmeninės ar šeimyninės pareigos; kadangi moterys dažnai diskriminuojamos ir susiduria su kliūtimis dėl esamos ar galimos motinystės; kadangi vienišos išlaikomų vaikų turinčios moterys patiria ypač didelę nesaugumo riziką;

| T. | kadangi vyrų ir moterų lygybė yra pagrindinė teisė, būtina siekiant užtikrinti lygias galimybes ir vienodą požiūrį visose gyvenimo srityse, ir kadangi lygybės užtikrinimo politika padeda skatinti pažangų ir tvarų ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi vyrų ir moterų lygybė yra pagrindinė teisė, būtina siekiant užtikrinti lygias galimybes ir vienodą požiūrį visose gyvenimo srityse, ir kadangi lygybės užtikrinimo politika padeda skatinti pažangų ir tvarų ekonomikos augimą;

| U. | kadangi daug mažų garantijų darbą dirbančių arba darbo netekusių darbuotojų neturi teisės į vaiko priežiūros atostogas; |
| --- | --- |

U.

kadangi daug mažų garantijų darbą dirbančių arba darbo netekusių darbuotojų neturi teisės į vaiko priežiūros atostogas;

| V. | kadangi jauniems darbuotojams kyla didesnė darbo be garantijų rizika; kadangi jaunesniems kaip 25 metų amžiaus darbuotojams tikimybė atsidurti nepalankioje padėtyje yra dvigubai didesnė nei 50 m. amžiaus ar vyresniems darbuotojams (29); |
| --- | --- |

V.

kadangi jauniems darbuotojams kyla didesnė darbo be garantijų rizika; kadangi jaunesniems kaip 25 metų amžiaus darbuotojams tikimybė atsidurti nepalankioje padėtyje yra dvigubai didesnė nei 50 m. amžiaus ar vyresniems darbuotojams (29);

I.   
  Deramo darbo link: su darbo sąlygomis ir mažų garantijų darbu susijusių problemų sprendimas

| 1. | ragina valstybes nares atsižvelgti į šiuos TDO rodiklius, skirtus nustatyti, ar egzistuoja darbo santykiai:






  — | darbas atliekamas pagal kito subjekto nurodymus ir jam prižiūrint; |
| --- | --- | --- |

1.

—

darbas atliekamas pagal kito subjekto nurodymus ir jam prižiūrint;

| — | darbuotojas integruojamas į įmonės organizacinę struktūrą; |
| --- | --- |

—

darbuotojas integruojamas į įmonės organizacinę struktūrą;

| — | darbas atliekamas tik ar daugiausia kito asmens naudai; |
| --- | --- |

—

darbas atliekamas tik ar daugiausia kito asmens naudai;

| — | darbas turi būti asmeniškai atliekamas darbuotojo; |
| --- | --- |

—

darbas turi būti asmeniškai atliekamas darbuotojo;

| — | darbas vykdomas konkrečiomis darbo valandomis ar nurodytoje darbo vietoje arba pritarus darbą užsakiusiam subjektui; |
| --- | --- |

—

darbas vykdomas konkrečiomis darbo valandomis ar nurodytoje darbo vietoje arba pritarus darbą užsakiusiam subjektui;

| — | darbas trunka tam tikrą laikotarpį ir turi tam tikrą tęstinumą; |
| --- | --- |

—

darbas trunka tam tikrą laikotarpį ir turi tam tikrą tęstinumą;

| — | darbui reikalingas darbuotojo prieinamumas arba darbą užsakęs subjektas darbui tiekia įrankius, medžiagas ir prietaisus; |
| --- | --- |

—

darbui reikalingas darbuotojo prieinamumas arba darbą užsakęs subjektas darbui tiekia įrankius, medžiagas ir prietaisus;

| — | darbuotojui periodiškai mokamas atlyginimas, kuris yra darbuotojo vienintelis ar pagrindinis pajamų šaltinis, taip pat gali būti atsiskaitoma natūra, pvz., maistu, suteikiant būstą ar galimybę naudotis transportu; |
| --- | --- |

—

darbuotojui periodiškai mokamas atlyginimas, kuris yra darbuotojo vienintelis ar pagrindinis pajamų šaltinis, taip pat gali būti atsiskaitoma natūra, pvz., maistu, suteikiant būstą ar galimybę naudotis transportu;

| — | darbuotojui suteikiamos teisės, pavyzdžiui, į savaitinį poilsį ir kasmetines atostogas; |
| --- | --- |

—

darbuotojui suteikiamos teisės, pavyzdžiui, į savaitinį poilsį ir kasmetines atostogas;

| 2. | atkreipia dėmesį į Eurofound vartojamą netipinio darbo apibrėžtį, pagal kurią tai yra darbo santykiai, neatitinkantys standartinio ar tipinio reguliaraus neterminuoto darbo visą darbo laiką vienam darbdaviui, trunkančio ilgą laikotarpį (30); pabrėžia, kad terminų „netipinis darbas“ ir „darbas be garantijų“ negalima vartoti kaip sinonimų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad mažų garantijų darbas yra darbas, kuris neatitinka ES, tarptautinių ir nacionalinių standartų ir teisės aktų ir (arba) nesuteikia pakankamai išteklių deramam pragyvenimui ar tinkamos socialinės apsaugos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad kai kurios netipinės darbo formos, pvz., nesavanoriškos darbo ne visą darbo laiką sutartys, laikinasis įdarbinimas ir terminuotos darbo sutartys, nefiksuoto darbo laiko sutartys ir nemokama praktika ir stažuotės, gali kelti didesnę nesaugumo ir pažeidžiamumo riziką; |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra tvirtai įsitikinęs, kad darbo rinkos lankstumo tikslas nėra darbuotojų teisių panaikinimas mainais už našumą ir konkurencingumą, jo tikslas – sėkmingai derinti darbuotojų apsaugą su asmenų ir darbdavių galimybėmis susitarti dėl darbo būdų, kurie tenkina abiejų šalių poreikius; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad mažų garantijų darbo rizika priklauso ne tik nuo sutarties tipo, bet ir nuo šių veiksnių:






  — | mažo darbo vietos saugumo arba jokio saugumo dėl nenuolatinio darbo pobūdžio, pvz., kai dirbama pagal nesavanoriško ir dažnai itin trumpo darbo laiko darbo ne visą darbo laiką sutartis, kai kuriose valstybėse narėse – nenustačius aiškų darbo valandų ir pareigų, kurios keičiasi priklausomai nuo darbo poreikio; |
| --- | --- | --- |

6.

—

mažo darbo vietos saugumo arba jokio saugumo dėl nenuolatinio darbo pobūdžio, pvz., kai dirbama pagal nesavanoriško ir dažnai itin trumpo darbo laiko darbo ne visą darbo laiką sutartis, kai kuriose valstybėse narėse – nenustačius aiškų darbo valandų ir pareigų, kurios keičiasi priklausomai nuo darbo poreikio;

| — | itin menkos apsaugos nuo atleidimo ir pakankamos socialinės apsaugos atleidimo atveju trūkumo; |
| --- | --- |

—

itin menkos apsaugos nuo atleidimo ir pakankamos socialinės apsaugos atleidimo atveju trūkumo;

| — | nepakankamo atlyginimo deramam pragyvenimui; |
| --- | --- |

—

nepakankamo atlyginimo deramam pragyvenimui;

| — | menkų teisių socialinę apsaugą ar išmokas arba jokių tokių teisių nesuteikimo; |
| --- | --- |

—

menkų teisių socialinę apsaugą ar išmokas arba jokių tokių teisių nesuteikimo;

| — | jokios apsaugos nuo diskriminacijos arba ribotos apsaugos; |
| --- | --- |

—

jokios apsaugos nuo diskriminacijos arba ribotos apsaugos;

| — | menkų karjeros darbo rinkoje perspektyvų arba jokių perspektyvų karjeros ir įgūdžių ugdymo požiūriu; |
| --- | --- |

—

menkų karjeros darbo rinkoje perspektyvų arba jokių perspektyvų karjeros ir įgūdžių ugdymo požiūriu;

| — | žemo kolektyvinių teisių lygio ir menkų teisių į kolektyvinį atstovavimą; |
| --- | --- |

—

žemo kolektyvinių teisių lygio ir menkų teisių į kolektyvinį atstovavimą;

| — | darbo aplinkos, kuri neatitinka minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų (31); |
| --- | --- |

—

darbo aplinkos, kuri neatitinka minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų (31);

| 7. | primena TDO pateiktą deramo darbo apibrėžtį, kurioje nurodyta, kad „deramas darbas yra produktyvus darbas, užtikrinantis sąžiningas pajamas, saugią darbo vietą ir socialinę apsaugą, geresnes asmeninio tobulėjimo ir socialinės integracijos perspektyvas, asmens laisvę kelti jam rūpimus klausimus, organizuotis ir dalyvauti, kai priimami sprendimai, kurie daro poveikį jo gyvenimui, lygias visų moterų ir vyrų galimybes ir vienodą požiūrį į juos“ (32); ragina TDO į šią apibrėžtį įtraukti pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį; ragina Komisiją ir valstybes nares pritarti šiai apibrėžčiai persvarstant arba rengiant darbo teisės aktus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena veiksnius, sėkmingai užtikrinančius gerą kovos su mažų garantijų darbu praktiką; šie veiksniai yra: tvirtas teisinis pagrindas; socialinių partnerių ir įmonių tarybų dalyvavimas darbo vietoje; bendradarbiavimas su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; lankstumo ir saugumo pusiausvyra; dėmesys pavieniams sektoriams; nedidelė administracinė našta darbdaviams; darbo inspekcijų vykdomas vykdymo užtikrinimas ir informuotumo didinimo kampanijos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad TDO Deramo darbo darbotvarkė skirta specialiai tam, kad būtų užtikrintas darbo vietų kūrimas, darbuotojų teisės, socialinė apsauga ir socialinis dialogas, taip pat lyčių lygybė; pabrėžia, kad deramas darbas turėtų konkrečiai užtikrinti:






  — | pragyvenimą užtikrinantį atlyginimą ir asociacijų laisvę; |
| --- | --- | --- |

9.

—

pragyvenimą užtikrinantį atlyginimą ir asociacijų laisvę;

| — | kolektyvinius susitarimus laikantis valstybių narių praktikos; |
| --- | --- |

—

kolektyvinius susitarimus laikantis valstybių narių praktikos;

| — | darbuotojų dalyvavimą sprendžiant įmonės klausimus, laikantis valstybių narių praktikos; |
| --- | --- |

—

darbuotojų dalyvavimą sprendžiant įmonės klausimus, laikantis valstybių narių praktikos;

| — | pagarbą kolektyvinėms deryboms; |
| --- | --- |

—

pagarbą kolektyvinėms deryboms;

| — | vienodą požiūrį į visus darbuotojus toje pačioje darbo vietoje; |
| --- | --- |

—

vienodą požiūrį į visus darbuotojus toje pačioje darbo vietoje;

| — | darbuotojų saugą ir sveikatą; |
| --- | --- |

—

darbuotojų saugą ir sveikatą;

| — | darbuotojų ir jų išlaikomų asmenų socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

—

darbuotojų ir jų išlaikomų asmenų socialinę apsaugą;

| — | darbo ir poilsio laiko nuostatas; |
| --- | --- |

—

darbo ir poilsio laiko nuostatas;

| — | apsaugą nuo atleidimo; |
| --- | --- |

—

apsaugą nuo atleidimo;

| — | galimybes eiti į mokymus ir mokytis visą gyvenimą; |
| --- | --- |

—

galimybes eiti į mokymus ir mokytis visą gyvenimą;

| — | visų darbuotojų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros skatinimą; pabrėžia, kad siekiant pagerinti darbo ir socialinės teisės įgyvendinimą taip pat itin svarbu užtikrinti šias teises; |
| --- | --- |

—

visų darbuotojų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros skatinimą; pabrėžia, kad siekiant pagerinti darbo ir socialinės teisės įgyvendinimą taip pat itin svarbu užtikrinti šias teises;

| 10. | pažymi, kad daug veiksnių, tokių kaip skaitmeninimas ir automatizavimas, prisideda prie darbo pobūdžio kitimo, įskaitant naujų savarankiško darbo formų atsiradimą; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad randantis naujoms darbo formoms gali prireikti naujų atsakomųjų ir proporcingų nuostatų, kad būtų galima užtikrinti visų užimtumo formų reglamentavimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | užimtumo skaitmeniniame sektoriuje kontekste pakartoja, kad skaitmeninių platformų darbuotojams ir kitiems tarpininkams turėtų būti užtikrintas atitinkamas socialinis ir sveikatos draudimas ir apsauga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad skaitmeninimas neturi būti laikomas tik reiškiniu, dėl kurio naikinamos darbo vietos, ir pažymi, kad jis, priešingai, suteikia galimybių ugdyti ir plėtoti asmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, jog numatoma, kad 2020 m. IRT sektoriuje bus 756 000 neužimtų darbo vietų, taigi matyti, kad yra poreikis pagerinti Europos darbo jėgos skaitmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad ekonomikos krizė nulėmė migracijos srautus ES viduje, dėl jų išryškėjo esamos laisvo asmenų judėjimo tarp valstybių narių kliūtys ir diskriminacija dėl pilietybės, o ES piliečiai atsidūrė nesaugioje padėtyje užimtumo požiūriu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad mažų garantijų darbo sąlygos, įskaitant nedeklaruojamą darbą ir fiktyvų savarankišką darbą, turi ilgalaikį poveikį psichinei sveikatai ir fizinei gerovei ir gali sukelti darbuotojams didesnę skurdo, socialinės atskirties ir jų pagrindinių teisių pablogėjimo riziką; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal labai trumpalaikes sutartis dirbantys darbuotojai dažniausiai dirba nepalankiomis sąlygomis atsižvelgiant į fizinius darbo ypatumus; pabrėžia, kad darbo nesaugumas ir mažesnė darbo laiko kontrolė dažnai tampa su stresu susijusios profesinės rizikos priežastimi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad tam tikruose ekonomikos sektoriuose lankstūs ar netipiniai darbo santykiai naudojami tokiu mastu, kad tai galima laikyti piktnaudžiavimu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti darbuotojų, praktikantų ir pameistrių įgalinimo politikos priemones – stiprinti socialinį dialogą ir skatinti kolektyvines derybas, užtikrinti, kad visi darbuotojai turėtų galimybę naudotis teise burtis į asociacijas, taip pat laisvai ir be tiesioginių ar netiesioginių darbdavio sankcijų baimės vesti kolektyvines derybas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad socialiniai partneriai atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant darbuotojų teises, apibrėžiant deramas darbo sąlygas, nustatant deramus atlyginimus ir pajamas, laikantis valstybių narių įstatymų ir praktikos, ir teikiant konsultacijas ir gaires darbdaviams ir darbuotojams; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, užtikrinti karjeros galimybes, siekiant, kad žmonėms būtų lengviau prisitaikyti prie įvairių situacijų, su kuriomis jie gali susidurti per savo gyvenimą, visų pirma pasitelkiant profesinį mokymą visą gyvenimą, tinkamas bedarbio pašalpas, socialinių teisių perkeliamumą bei aktyvią ir veiksmingą darbo rinkos politiką; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti veiksmingą vyrų ir moterų darbuotojų, kurie dirba palaikydami darbo santykius, apsaugą ir vienodą darbo užmokestį, taikant visapusiškas atsakomąsias politikos priemones, kuriomis siekiama spręsti mažų garantijų darbo keliamas problemas ir užtikrinti karjeros galimybes ir tinkamą socialinį draudimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad valstybių narių darbo inspekcijos atlieka svarbų vaidmenį, ir pabrėžia, kad jos turėtų daugiausia dėmesio skirti darbo sąlygų stebėjimui, darbo sąlygų atitikties ir gerinimo užtikrinimui, darbuotojų saugai ir sveikatai, kovai su neteisėtu ar nedeklaruojamu darbu, ir kad jos jokiomis aplinkybėmis neturi būti netinkamai naudojamos kaip migracijos kontrolės priemonės; atkreipia dėmesį į labiausiai pažeidžiamų darbuotojų diskriminacijos riziką ir griežtai smerkia įmonių, kurios įdarbina migrantus neužtikrindamos jiems visų teisių ir išmokų ir neinformuodamos apie tai, taikomą praktiką; todėl ragina valstybes nares suteikti darbo inspekcijos tarnyboms tinkamą finansavimą, kad jos galėtų užtikrinti veiksmingą padėties stebėseną; |
| --- | --- |

22.

II.   
  Pasiūlymai

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti mažų garantijų darbo, įskaitant nedeklaruojamą darbą ir fiktyvų savarankišką darbą, keliamas problemas, kad tinkamos darbo sąlygos ir tinkama socialinė apsauga būtų užtikrinamos pagal visų rūšių darbo sutartis, laikantis TDO Deramo darbo darbotvarkės, SESV 9 straipsnio, Pagrindinių teisių chartijos ir Europos socialinės chartijos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su bet kokia praktika, kurią taikant galėtų padidėti mažų garantijų darbo atvejų, ir taip prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ skurdo mažinimo tikslo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares didinti nestandartinių formų darbo vietų kokybę, nustatant bent minimalius socialinės apsaugos, minimalaus darbo užmokesčio dydžio ir galimybių mokytis ir tobulėti standartus; pabrėžia, kad tai turėtų būti padaryta išsaugant patekimo į darbo rinką galimybes; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinės socialinės apsaugos sistemos būtų pritaikytos naujoms užimtumo formoms; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją įvertinti naujas skaitmeninimo paskatintas užimtumo formas; ypač ragina įvertinti darbo rinkos tarpininkų ir interneto platformų teisinį statusą ir jų atsakomybę; ragina Komisiją persvarstyti 1991 m. spalio 14 d. Tarybos direktyvą 91/533/EEB dėl darbdavio pareigos informuoti darbuotojus apie galiojančias sutarties arba darbo santykių sąlygas (33) (Direktyva dėl rašytinės pažymos) siekiant atsižvelgti į naujas užimtumo formas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia bendradarbiavimu grindžiamos ekonomikos potencialą, ypač naujų darbo vietų požiūriu; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti galimas naujas darbo normas, kurias kuria bendradarbiavimu grindžiama ekonomika; tvirtai pabrėžia, kad reikia padidinti darbuotojų apsaugą šiame sektoriuje, didinant darbuotojų statuso skaidrumą, suteikiant jiems daugiau informacijos ir nediskriminuojant; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų, susijusių su jos tiksline Darbuotojų komandiravimo direktyvos peržiūra, ir persvarstyti Darbo per laikinojo įdarbinimo įmones direktyvą, siekiant užtikrinti pagrindines socialines teises visiems darbuotojams, įskaitant vienodą darbo užmokestį už vienodą darbą toje pačioje vietoje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad reikia viešųjų ir privačiųjų investicijų, skatinančių visų pirma tuos ekonomikos sektorius, kurie turi didžiausią didinamąjį poveikį, siekiant skatinti Sąjungos konvergenciją ir socialinę sanglaudą ir kurti deramas darbo vietas; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad reikia remti MVĮ ir startuolius; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad reikia kovoti su nedeklaruojamu darbu, nes dėl jo mažėja mokesčių įplaukos ir socialinio draudimo įmokos ir sukuriamos mažų garantijų ir prastos darbo sąlygos, taip pat nesąžininga konkurencija tarp darbuotojų; palankiai vertina Europos platformos, skirtos bendradarbiavimui kovos su nedeklaruojamu darbu srityje gerinti, sukūrimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atsižvelgdamas į darbuotojų, visų pirma jaunimo, kurie dabar palieka savo kilmės šalis ir, ieškodami įsidarbinimo galimybių, vyksta į kitas valstybes nares, skaičių, pažymi, kad būtina skubiai parengti atitinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrinama, jog nė vienas darbuotojas neliktų be socialinių ir darbo teisių apsaugos; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją ir valstybes nares toliau gerinti ES darbo jėgos judumo galimybes laikantis vienodo požiūrio principo ir užtikrinant darbo užmokestį bei socialinius standartus ir visišką socialinių teisių perkeliamumą; ragina visas valstybes nares nustatyti socialinę ir užimtumo politiką, kuri užtikrintų lygias teises ir vienodą užmokestį už darbą toje pačioje darbo vietoje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad sumažėjo kolektyvinių derybų ir kolektyvinių sutarčių apimtis; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti strategines visuotinio darbuotojų įtraukimo į kolektyvines sutartis politikos priemones sykiu išsaugant ir stiprinant profesinių sąjungų ir darbuotojų organizacijų vaidmenį; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripažįsta svarbų socialinių partnerių vaidmenį Sąjungos direktyvų dėl darbo ne visą darbo laiką, terminuotų darbo sutarčių ir darbo per laikinojo įdarbinimo įmones srityje ir ragina Komisiją, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, kai tinkama, reglamentuoti naujas darbo formas; ragina Eurofound ištirti, kaip socialiniai partneriai formuluoja strategijas, kuriomis užtikrinama darbo vietų kokybė ir sprendžiamos mažų garantijų darbo keliamos problemos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares savo atitinkamose kompetencijos srityse užtikrinti, kad pavieniai savarankiškai dirbantys asmenys, kurie teisiškai laikomi vieno asmens įmone, turėtų teisę į kolektyvines derybas ir teisę laisvai jungtis į asociacijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (34) (Darbo laiko direktyva) kiekvienas darbuotojas turi teisę į tai, kad būtų apribotas maksimalus darbo laikas, teisę į dienos ir savaitės poilsį, taip pat kasmetines mokamas atostogas; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad šios teisės būtų taikomos visiems darbuotojams, įskaitant pagal pareikalavimą dirbančius darbuotojus, trumpą darbą ne visą darbo dieną dirbančius ir sutelktinį darbą dirbančius asmenis; primena, kad Darbo laiko direktyva yra sveikatos ir saugos priemonė; ragina užtikrinti Europos Teisingumo Teismo sprendimų, kuriais patvirtinama, kad budėjimo laikas darbo vietoje yra darbo laikas ir po jo turi sekti kompensuojamasis poilsio laikas, vykdymą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena, kad trumpam darbui ne visą darbo laiką yra būdingas mažesnis darbo saugumas, mažesnės karjeros galimybės, mažiau darbdavių investicijų mokymams ir dažnesni mažų atlyginimų atvejai; ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti priemones, kuriomis remiama ilgesnė darbo trukmė tiems, kurie nori dirbti ilgiau; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją kiekvienas asmuo turi teisę į profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą galimybes; ragina valstybes nares užtikrinti, kad profesinis ir tęstinis mokymas būtų prieinamas ir darbuotojams netipinių darbo santykių atvejais; primena, kad kvalifikacijos kėlimo priemonės ypač svarbios sparčiai kintančioje skaitmeninėje ekonomikoje; primena, kad gebėjimų trūkumas ir neatitiktis prisideda prie aukšto nedarbo lygio; palankiai vertina pastarojo meto iniciatyvas, kuriomis siekiama spręsti gebėjimų trūkumo problemą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | remia Įgūdžių garantijos iniciatyvą kaip naują visuotinę teisę bet kokiu gyvenimo etapu įgyti pagrindinių XXI amžiuje reikalingų įgūdžių, įskaitant raštingumą, gebėjimą skaičiuoti, skaitmeninį ir žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą, kritinį mąstymą, socialinius įgūdžius ir atitinkamus gebėjimus, kurių reikia žaliajai ir žiedinei ekonomikai, atsižvelgiant į besiformuojančias pramonės šakas ir pagrindinius augimo sektorius ir užtikrinant visapusišką dėmesį nepalankioje padėtyje esantiems asmenims, įskaitant neįgaliuosius, prieglobsčio prašytojus, ilgalaikius bedarbius ir nepakankamai atstovaujamas grupes; pabrėžia, kad švietimo sistemos turėtų būti įtraukios, teikti visiems gyventojams kokybiškas švietimo paslaugas, suteikti žmonėms galimybę tapti aktyviais ES piliečiais ir parengti juos tam, kad jie galėtų visą gyvenimą mokytis ir prisitaikyti prie visuomenės ir darbo rinkos poreikių; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad valstybių narių politikos priemonės turėtų būti suformuluotos ir įgyvendinamos laikantis nacionalinės teisės ir praktikos, konsultuojantis ir glaudžiai bendradarbiaujant su darbdavių ir darbuotojų organizacijomis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad mažų garantijų darbas kenkia ne tik asmeniui, bet dėl jo patiriamos ir didelės visuomenės išlaidos, t. y. negaunami mokesčiai ir padidėja viešosios išlaidos ilguoju laikotarpiu, taip pat reikia teikti paramą asmenims, kenčiantiems nuo pajamų praradimo ir sunkių darbo sąlygų ilgalaikių padarinių; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti naudoti neterminuotas darbo sutartis ir keistis geriausia patirtimi tarp valstybių narių siekiant išspręsti mažų garantijų darbo keliamas problemas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad neformaliojoje ekonomikoje dalyvaujantys darbuotojai yra itin nesaugūs; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti šiai grupei pritaikytą politiką ir apsaugoti šiuos asmenis sprendžiant jų problemas nepriklausomai nuo jų buvimo šalyje statuso; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su nedeklaruojamu darbu ir fiktyviu savarankišku darbu bei bet kokios formos neteisėto darbo praktika, kuria kenkiama darbuotojų teisėms ir socialinės apsaugos sistemoms; pakartoja savo nuomonę, kad visų sričių būsimoje užimtumo politikoje reikėtų apsvarstyti draudimą sudaryti nenustatytos apimties darbo sutartis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad dėl mažų garantijų užimtumo daugiausia kenčia labiausiai pažeidžiami darbuotojai, kuriems kyla diskriminacijos, skurdo ir atskirties rizika; visų pirma primena, kad dėl negalios, skirtingos etninės priklausomybės, kilmės, religijos ar tikėjimo arba buvimo moterimi didėja rizika, kad teks dirbti mažų garantijų darbo sąlygomis; smerkia visas mažų garantijų darbo formas, neatsižvelgiant į sutarties pobūdį; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti veiksmingą pažeidžiamų darbuotojų apsaugą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis efektyvių veiksmų kovojant su moterų diskriminacija darbo rinkoje, ypatingą dėmesį skiriant profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo panaikinimui; ragina Komisiją įvertinti, ar Direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo tinkama naujoms užimtumo formoms; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti visų su mažų garantijų darbu susijusių teisės aktų poveikį lyčių lygybei; mano, kad būtina teisėkūros ir ne teisėkūros priemones orientuoti į moterų, dirbančių mažų garantijų darbą, poreikius, nes kitu atveju pernelyg didelį poveikį ir toliau patirtų grupė, kurios atstovai ir taip dominuoja tose darbo vietose; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad jokiomis aplinkybėmis dėl didėjančių lankstumo darbo rinkoje reikalavimų moterys neturėtų toliau sudaryti didžiosios dalies netipinį ir mažų garantijų darbą dirbančių darbuotojų; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją ir valstybes nares atlikti priekabiavimo darbe, įskaitant priekabiavimą prie nėščių darbuotojų ar bet kokius nepalankius sprendimus grįžus po motinystės atostogų, stebėseną ir spręsti su šiuo reiškiniu susijusias problemas; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti teisės aktų dėl motinystės teisių įgyvendinimą ir juos taikyti siekiant, kad moterys neatsidurtų nepalankioje padėtyje pensijos atžvilgiu dėl to, kad būdamos darbingo amžiaus jos augino vaikus; pabrėžia, kad drauge su motinystės atostogų nuostatomis būtina taikyti veiksmingas priemones, kuriomis būtų ginamos nėščių ir neseniai pagimdžiusių moterų, vienišų motinų ir krūtimi maitinančių motinų teisės, kaip nurodoma TDO ir Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijose; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pakartoja savo prašymą, kad visų darbo santykių darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys kauptų teises, kurios užtikrintų pajamų saugumą tokiomis aplinkybėmis, kaip nedarbas, sveikatos problemos, vyresnis amžius ar karjeros pertraukos dėl vaikų auginimo ar kitų asmenų priežiūros, ar mokymosi priežasčių; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti deramas darbo sąlygas visiems pirmos darbo patirties gaunantiems jaunuoliams, pavyzdžiui, dalyvaujantiems stažuotėse, pameistrystėje ar besinaudojantiems galimybėmis pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą; ragina valstybes nares priimti ir įgyvendinti kokybės sistemas stažuotėms, praktikai ir pameistrystei, kurios užtikrina darbuotojų teises ir šviečiamąjį darbo patirties galimybių jaunimui pobūdį; |
| --- | --- |

50.

| 51. | visų pirma ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant susidoroti su jaunimo užimamų nesaugių darbo vietų problema; pabrėžia, kaip svarbu, kad Komisija šiuo klausimu įgyvendintų Jaunimo garantijų iniciatyvą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad visų amžiaus grupių jaunuoliai turėtų galimybę naudotis aukštos kokybės nemokamu viešuoju švietimu, ypač aukštesnių lygių švietimu ir mokymu, nes pastebėta, kad mokymo lygio didinimas padeda mažinti vyrų ir moterų nelygybę darbo rinkoje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad Komisijai ir valstybėms narėms taikant TDO naudojamą „darbuotojo“ (angl. „worker“), o ne siauriau apibrėžtą „samdomo darbuotojo“(angl. „employee“) sąvoką galėtų būti lengviau taikyti ir suprasti pagrindinius darbo principus ir teises; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti įvairiarūšių paslaugų bendrovių bei sparčiai augančio bendradarbiavimu grindžiamos ekonomikos ir skaitmeninių platformų sektoriaus darbuotojų verslumą ir kooperacinį judėjimą, siekiant sumažinti pavojų, kurį darbuotojų teisėms ir darbo sąlygoms kelia šie verslo modeliai; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pažymi, kad trumpalaikės sutartys žemės ūkio sektoriuje atspindi sezoninį darbo ūkyje pobūdį; ragina atsižvelgti į šį didelį natūralų apribojimą sudarant ūkininkams galimybes ir toliau įdarbinti sezoniniu pagrindu ir apsaugoti juos nuo papildomos biurokratijos naštos, susijusios su darbo jėgos įdarbinimu ir valdymu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją skatinti sezoninių darbuotojų teisių apsaugą ir didinti informuotumą apie tai, o valstybes nares ragina priimti įstatymus, kuriais reglamentuojamas sezoninių darbuotojų socialinis ir teisinis statusas, užtikrinti su sveikata, sauga ir sanitarija susijusias sąlygas darbe, taip pat užtikrinti jų socialinę apsaugą, laikantis 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/36/ES dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir buvimo tikslu dirbti sezoniniais darbuotojais sąlygų (35) 23 straipsnio nuostatų, įskaitant „vienodą užmokestį ir vienodą socialinę apsaugą“; pabrėžia, kad visiems sezoniniams darbuotojams turi būti teikiama išsami informacija apie darbo ir socialinės apsaugos teises, įskaitant teises į pensijas, atsižvelgiant ir į tarpvalstybinį sezoninio darbo aspektą; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  OL L 216, 1994 8 20, p. 12.

(2)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(3)  OL L 327, 2008 12 5, p. 9.

(4)  OL L 18, 1997 1 21, p. 1.

(5)  OL L 159, 2014 5 28, p. 11.

(6)  OL L 177, 2008 7 4, p. 6.

(7)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0321.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0059.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0346.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0360.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0010.

(13)  OL C 303, 2016 8 19, p. 54.

(14)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/587285/IPOL_STU (2016)587285_EN.pdf.

(15)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ ef1398en.pdf

(16)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ ef1461en.pdf

(17)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_ document/ef1639en.pd

(18)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ ef1634en.pdf

(19)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary

(20)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100 _INSTRUMENT_ID:312535.

(21)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---actrav/documents/meetingdocument/wcms_164286.pdf.

(22)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_534496.pdf.

(23)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_490959.pdf.

(24)  Kadangi pagal visos darbo dienos nuolatines sutartis ES dirba 59 proc. visų darbuotojų, savarankiškai dirba 4 proc. darbuotojų, laisvai samdomi – 11 proc., per laikinojo darbo įmones – 1 proc., pagal terminuotas sutartis – 7 proc., pameistrystę ar stažuotes atlieka 2 proc., pagal itin trumpo darbo laiko sutartis (mažiau kaip 20 val. per savaitę) dirba 9 proc., o nuolatinį darbą ne visą darbo laiką – 7 proc. darbuotojų.

(25)  Žr. 2016 m. TDO ataskaitą dėl socialinių teisių ramsčio sukūrimo siekiant Europos konvergencijos.

(26)  Žr. 2016 m. tyrimą „Mažų garantijų darbas Europoje: struktūros, tendencijos ir politikos strategijos“.

(27)  „Profesiniai profiliai darbo sąlygomis: įvairiais aspektais nepalankiose sąlygose esančių grupių nustatymas“, Eurofound, 2014 m.

(28)  Žr. 2016 m. tyrimą „Mažų garantijų darbas Europoje: struktūros, tendencijos ir politikos strategijos“.

(29)  „Profesiniai profiliai darbo sąlygomis: įvairiais aspektais nepalankiose sąlygose esančių grupių nustatymas“, Eurofound, 2014 m.

(30)  Žr.: https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/atypical-work

(31)  Žr. 2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų.

(32)  2016 m. lapkričio 14 d. TDO ataskaita dėl nestandartinio darbo visame pasaulyje.

(33)  OL L 288, 1991 10 18, p. 32.

(34)  OL L 299, 2003 11 18, p. 9.

(35)  OL L 94, 2014 3 28, p. 375.

---

2017 m. liepos 5 d., trečiadienis

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/99 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/99

---

P8_TA(2017)0297

Europos Sąjungos ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymas (rezoliucija)

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija su ne teisėkūros pasiūlymu dėl rezoliucijos dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE) – 2017/2036(INI))

(2018/C 334/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Kubos diplomatinių santykių užmezgimą 1988 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Kubos diplomatinių santykių užmezgimą 1988 m.,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12502/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12502/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo (PDBS) projektą (12504/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo (PDBS) projektą (12504/2016),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto i papunktį ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0517/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto i papunktį ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0517/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), ir visų pirma į jos V antraštinę dalį dėl išorės veiksmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), ir visų pirma į jos V antraštinę dalį dėl išorės veiksmų,

| — | atsižvelgdamas į SESV, ir visų pirma į jos Penktosios dalies I–III ir V antraštines dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV, ir visų pirma į jos Penktosios dalies I–III ir V antraštines dalis,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 2 d. Bendrąją poziciją 96/697/BUSP, Tarybos nustatytą remiantis Europos Sąjungos sutarties J.2 straipsniu dėl Kubos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 2 d. Bendrąją poziciją 96/697/BUSP, Tarybos nustatytą remiantis Europos Sąjungos sutarties J.2 straipsniu dėl Kubos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/2233, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 96/697/BUSP dėl Kubos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2016/2233, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 96/697/BUSP dėl Kubos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 17 d. Tarybos išvadas dėl Visuotinės Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 17 d. Tarybos išvadas dėl Visuotinės Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijos,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Lotynų Amerika – pasaulinės reikšmės partnerystė“ (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Lotynų Amerika – pasaulinės reikšmės partnerystė“ (COM(2009)0495),

| — | atsižvelgdamas į neseniai vykusiuose Lotynų Amerikos ir Karibų regiono valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimuose priimtas deklaracijas, ypač 2015 m. birželio 10–11 d. Briuselyje įvykusiame antrajame ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos (CELAC) aukščiausiojo lygio susitikime, kurio bendra tema buvo „Mūsų bendros ateities kūrimas. Siekiant klestinčios, darnios ir tvarios visuomenės mūsų piliečiams“, priimtą politinę deklaraciją „Partnerystė ateities kartoms“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neseniai vykusiuose Lotynų Amerikos ir Karibų regiono valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimuose priimtas deklaracijas, ypač 2015 m. birželio 10–11 d. Briuselyje įvykusiame antrajame ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos (CELAC) aukščiausiojo lygio susitikime, kurio bendra tema buvo „Mūsų bendros ateities kūrimas. Siekiant klestinčios, darnios ir tvarios visuomenės mūsų piliečiams“, priimtą politinę deklaraciją „Partnerystė ateities kartoms“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl ES ir Karibų regiono bendros strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl ES ir Karibų regiono bendros strategijos,

| — | atsižvelgdamas į specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais kalbą bendrame šio Parlamento Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio posėdyje 2016 m. spalio 12 d., kurioje jis paaiškino ES ir Kubos dialogo žmogaus teisių klausimais rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais kalbą bendrame šio Parlamento Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio posėdyje 2016 m. spalio 12 d., kurioje jis paaiškino ES ir Kubos dialogo žmogaus teisių klausimais rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Kubos pilietinės visuomenės organizacijų pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kubos pilietinės visuomenės organizacijų pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo projekto (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo projekto (3),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kubos, ypač į 2004 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl Kubos (4), 2006 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES politikos Kubos vyriausybės atžvilgiu (5), 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl Kubos (6) ir 2010 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl sąžinės kalinių Kuboje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kubos, ypač į 2004 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl Kubos (4), 2006 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES politikos Kubos vyriausybės atžvilgiu (5), 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl Kubos (6) ir 2010 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl sąžinės kalinių Kuboje (7),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas tarptautines žmogaus teisių srities sutartis ir priemones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas tarptautines žmogaus teisių srities sutartis ir priemones,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A8-0233/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A8-0233/2017),

| A. | kadangi Europą ir Kubą sieja glaudūs istoriniai, ekonominiai ir kultūriniai ryšiai; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europą ir Kubą sieja glaudūs istoriniai, ekonominiai ir kultūriniai ryšiai;

| B. | kadangi ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių santykiai yra įvairūs ir apima platų spektrą; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių santykiai yra įvairūs ir apima platų spektrą;

| C. | kadangi ES palaiko ryšius su Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrija (CELAC); kadangi CELAC teigiamai vertina galimybę plėtoti ES ir Kubos santykius; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES palaiko ryšius su Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrija (CELAC); kadangi CELAC teigiamai vertina galimybę plėtoti ES ir Kubos santykius;

| D. | kadangi Kuba yra vienintelė šalis Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione, su kuria ES nėra pasirašiusi jokios rūšies susitarimų; kadangi 20 jos valstybių narių su šia sala yra pasirašiusios įvairių tipų dvišalius susitarimus ir su ja palaiko gerus santykius; |
| --- | --- |

D.

kadangi Kuba yra vienintelė šalis Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione, su kuria ES nėra pasirašiusi jokios rūšies susitarimų; kadangi 20 jos valstybių narių su šia sala yra pasirašiusios įvairių tipų dvišalius susitarimus ir su ja palaiko gerus santykius;

| E. | kadangi Bendroji pozicija 96/697/BUSP buvo panaikinta 2016 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimu (BUSP) 2016/2233; |
| --- | --- |

E.

kadangi Bendroji pozicija 96/697/BUSP buvo panaikinta 2016 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimu (BUSP) 2016/2233;

| F. | kadangi 2008 m. buvo iš naujo pradėtas ES ir Kubos aukšto lygio dialogas ir atnaujintas dvišalis vystomasis bendradarbiavimas; kadangi 2010 m. Taryba pradėjo svarstymus dėl ES ir Kubos santykių ateities ir 2014 m. vasario mėn. priėmė derybinius nurodymus ir po jų oficialios derybos dėl PDBS buvo pradėtos 2014 m. balandžio mėn. ir baigtos 2016 m. kovo 11 d.; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2008 m. buvo iš naujo pradėtas ES ir Kubos aukšto lygio dialogas ir atnaujintas dvišalis vystomasis bendradarbiavimas; kadangi 2010 m. Taryba pradėjo svarstymus dėl ES ir Kubos santykių ateities ir 2014 m. vasario mėn. priėmė derybinius nurodymus ir po jų oficialios derybos dėl PDBS buvo pradėtos 2014 m. balandžio mėn. ir baigtos 2016 m. kovo 11 d.;

| G. | kadangi PDBS apibrėžiami ES ir Kubos santykių bendrieji principai bei tikslai, įskaitant tris pagrindinius skyrius dėl politinio dialogo, bendradarbiavimo ir sektorių politikos dialogo, taip pat prekybos ir bendradarbiavimo prekybos srityje; |
| --- | --- |

G.

kadangi PDBS apibrėžiami ES ir Kubos santykių bendrieji principai bei tikslai, įskaitant tris pagrindinius skyrius dėl politinio dialogo, bendradarbiavimo ir sektorių politikos dialogo, taip pat prekybos ir bendradarbiavimo prekybos srityje;

| H. | kadangi žmogaus teisės įtrauktos tiek į politinio dialogo, tiek į bendradarbiavimo skyrių; kadangi PDBS abi šalys patvirtina, jog gerbia visuotines žmogaus teises, nustatytas Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kitose tarptautinėse žmogaus teisių priemonėse; kadangi PDBS abi šalys patvirtino savo įsipareigojimą stiprinti Jungtinių Tautų vaidmenį ir laikytis visų Jungtinių Tautų chartijoje įtvirtintų principų ir tikslų; kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį ES išorės veiksmai turėtų būti grindžiami demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių, įskaitant pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises, ir pagrindinių laisvių visuotinumo bei nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais ir vykdant ES išorės veiksmus turi būti laikomasi Jungtinių Tautų chartijoje ir tarptautinėje teisėje nustatytų principų; kadangi dėl šios priežasties pagrindinis PDBS siekis turėtų būti žmogaus teisių paisymas ir demokratijos bei teisinės valstybės principų gynimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi žmogaus teisės įtrauktos tiek į politinio dialogo, tiek į bendradarbiavimo skyrių; kadangi PDBS abi šalys patvirtina, jog gerbia visuotines žmogaus teises, nustatytas Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kitose tarptautinėse žmogaus teisių priemonėse; kadangi PDBS abi šalys patvirtino savo įsipareigojimą stiprinti Jungtinių Tautų vaidmenį ir laikytis visų Jungtinių Tautų chartijoje įtvirtintų principų ir tikslų; kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį ES išorės veiksmai turėtų būti grindžiami demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių, įskaitant pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises, ir pagrindinių laisvių visuotinumo bei nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais ir vykdant ES išorės veiksmus turi būti laikomasi Jungtinių Tautų chartijoje ir tarptautinėje teisėje nustatytų principų; kadangi dėl šios priežasties pagrindinis PDBS siekis turėtų būti žmogaus teisių paisymas ir demokratijos bei teisinės valstybės principų gynimas;

| I. | kadangi PDBS apima vadinamąją žmogaus teisių sąlygą, kuri yra svarbi standartinė esminė tarptautinių ES susitarimų dalis, suteikianti galimybę sustabdyti PDBS tuo atveju, jei pažeidžiamos nuostatos dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

I.

kadangi PDBS apima vadinamąją žmogaus teisių sąlygą, kuri yra svarbi standartinė esminė tarptautinių ES susitarimų dalis, suteikianti galimybę sustabdyti PDBS tuo atveju, jei pažeidžiamos nuostatos dėl žmogaus teisių;

| J. | kadangi abi šalys susitarė dėl bendrų sąlygų ir bendradarbiavimo sričių skyriuje dėl bendradarbiavimo, įskaitant tokius klausimus kaip žmogaus teisės, valdymas, teisingumas ir pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

J.

kadangi abi šalys susitarė dėl bendrų sąlygų ir bendradarbiavimo sričių skyriuje dėl bendradarbiavimo, įskaitant tokius klausimus kaip žmogaus teisės, valdymas, teisingumas ir pilietinė visuomenė;

| K. | kadangi Kuba pasirengusi imtis bendradarbiavimo su ES pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP); kadangi pagrindiniai EDŽTRP tikslai – yra demokratijos palaikymas, vystymas ir stiprinimas trečiosiose šalyse ir pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei jų paisymo didinimas; kadangi PDBS abi šalys pripažįsta, kad demokratija yra grindžiama laisvai reiškiama žmonių valia sukurti savo politines, ekonomines, socialines ir kultūrines sistemas ir visapusišku žmonių dalyvavimu visose gyvenimo srityse; |
| --- | --- |

K.

kadangi Kuba pasirengusi imtis bendradarbiavimo su ES pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP); kadangi pagrindiniai EDŽTRP tikslai – yra demokratijos palaikymas, vystymas ir stiprinimas trečiosiose šalyse ir pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei jų paisymo didinimas; kadangi PDBS abi šalys pripažįsta, kad demokratija yra grindžiama laisvai reiškiama žmonių valia sukurti savo politines, ekonomines, socialines ir kultūrines sistemas ir visapusišku žmonių dalyvavimu visose gyvenimo srityse;

| L. | kadangi ES ir Kubos dialogas žmogaus teisių klausimais, kuriam vadovauja ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, užmegztas 2015 m.; kadangi žmogaus teisių padėtis toliau kelia susirūpinimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES ir Kubos dialogas žmogaus teisių klausimais, kuriam vadovauja ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, užmegztas 2015 m.; kadangi žmogaus teisių padėtis toliau kelia susirūpinimą;

| M. | kadangi klausimai, svarstyti antrajame dialogo žmogaus teisių klausimais susitikime, vykusiame 2016 m. birželio mėn. Kuboje, kuriame dalyvavo šios srities šakinės ministerijos ir agentūros, apėmė asociacijų laisvę ir žmogaus teisių klausimus daugiašaliame kontekste, pavyzdžiui, mirties bausmės klausimą; kadangi 2017 m. gegužės 22 d. Briuselyje įvyko trečiasis dialogas žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

M.

kadangi klausimai, svarstyti antrajame dialogo žmogaus teisių klausimais susitikime, vykusiame 2016 m. birželio mėn. Kuboje, kuriame dalyvavo šios srities šakinės ministerijos ir agentūros, apėmė asociacijų laisvę ir žmogaus teisių klausimus daugiašaliame kontekste, pavyzdžiui, mirties bausmės klausimą; kadangi 2017 m. gegužės 22 d. Briuselyje įvyko trečiasis dialogas žmogaus teisių klausimais;

| N. | kadangi Europos Parlamentas tris kartus Kubos aktyvistams skyrė Sacharovo premiją už minties laisvę: 2002 m. premiją gavo Oswaldo Payá, 2005 m. – „Baltai vilkinčios moterys“ ir 2010 m. – Guillermo Fariñas; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos Parlamentas tris kartus Kubos aktyvistams skyrė Sacharovo premiją už minties laisvę: 2002 m. premiją gavo Oswaldo Payá, 2005 m. – „Baltai vilkinčios moterys“ ir 2010 m. – Guillermo Fariñas;

| O. | kadangi ES tapo didžiausia užsienio investuotoja Kuboje ir pagrindine jos eksporto ir apskritai prekybos partnere, nes ES bendra prekyba su Kuba ir eksportas į ją nuo 2009 m. iki 2015 m. padvigubėjo; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES tapo didžiausia užsienio investuotoja Kuboje ir pagrindine jos eksporto ir apskritai prekybos partnere, nes ES bendra prekyba su Kuba ir eksportas į ją nuo 2009 m. iki 2015 m. padvigubėjo;

| P. | kadangi PDBS vienas skyrius skirtas tarptautinės prekybos principams ir jame nagrinėjami klausimai, susiję su bendradarbiavimu muitų srityje, palankesnėmis sąlygomis prekybai ir jos įvairinimu, techninėmis normomis ir standartais, tvaria prekyba ir stabilios, skaidrios ir nediskriminacinės verslo ir investicijų tvarkos skatinimu; kadangi prekybos liberalizavimas, ekonominės ir finansinės investicijos, technologinės naujovės ir visos rinkos laisvės sudarytų sąlygas šiai salai modernizuoti savo ekonomiką; |
| --- | --- |

P.

kadangi PDBS vienas skyrius skirtas tarptautinės prekybos principams ir jame nagrinėjami klausimai, susiję su bendradarbiavimu muitų srityje, palankesnėmis sąlygomis prekybai ir jos įvairinimu, techninėmis normomis ir standartais, tvaria prekyba ir stabilios, skaidrios ir nediskriminacinės verslo ir investicijų tvarkos skatinimu; kadangi prekybos liberalizavimas, ekonominės ir finansinės investicijos, technologinės naujovės ir visos rinkos laisvės sudarytų sąlygas šiai salai modernizuoti savo ekonomiką;

| Q. | kadangi Kubai skirtas pertvarkos, atnaujinimo ir modernizavimo siūlymas įtrauktas į „ekonominės ir socialinės politikos gaires“, priimtas po viešųjų diskusijų procedūros 2011 m.; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Kubai skirtas pertvarkos, atnaujinimo ir modernizavimo siūlymas įtrauktas į „ekonominės ir socialinės politikos gaires“, priimtas po viešųjų diskusijų procedūros 2011 m.;

| R. | kadangi 2016 m. Kuboje buvo pradėtos dvejos viešosios diskusijos dėl „Ekonomikos ir socialinio modelio konceptualizavimo“ ir „Nacionalinės ekonomikos ir socialinio vystymosi plano iki 2030 m.: Tautos vizija, kryptys ir strateginiai sektoriai“; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2016 m. Kuboje buvo pradėtos dvejos viešosios diskusijos dėl „Ekonomikos ir socialinio modelio konceptualizavimo“ ir „Nacionalinės ekonomikos ir socialinio vystymosi plano iki 2030 m.: Tautos vizija, kryptys ir strateginiai sektoriai“;

| S. | kadangi ES ir Kuba susitarė lyčių aspektą įtraukti į visas bendradarbiavimo sritis ir ypatingą dėmesį skirti prevencijai ir kovai su visų formų smurtu prieš moteris; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES ir Kuba susitarė lyčių aspektą įtraukti į visas bendradarbiavimo sritis ir ypatingą dėmesį skirti prevencijai ir kovai su visų formų smurtu prieš moteris;

| T. | kadangi Kuba yra pasirašiusi vienuolika iš aštuoniolikos Jungtinių Tautų žmogaus teisių konvencijų ir ratifikavusi aštuonias iš jų; kadangi Kuba nėra ratifikavusi Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto ir Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto; |
| --- | --- |

T.

kadangi Kuba yra pasirašiusi vienuolika iš aštuoniolikos Jungtinių Tautų žmogaus teisių konvencijų ir ratifikavusi aštuonias iš jų; kadangi Kuba nėra ratifikavusi Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto ir Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto;

| U. | kadangi Kuba ratifikavo visas aštuonias pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas; |
| --- | --- |

U.

kadangi Kuba ratifikavo visas aštuonias pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas;

| V. | kadangi Kubos Nacionalinė Asamblėja nuo 1977 m. priklauso Pasaulinei parlamentų sąjungai; |
| --- | --- |

V.

kadangi Kubos Nacionalinė Asamblėja nuo 1977 m. priklauso Pasaulinei parlamentų sąjungai;

| W. | kadangi Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė dvidešimt šešias rezoliucijas, kuriose ragino nutraukti JAV embargą Kubai, ir kadangi 2016 m. spalio mėn. pirmą kartą tokio turinio rezoliucija buvo priimta vienbalsiai; |
| --- | --- |

W.

kadangi Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė dvidešimt šešias rezoliucijas, kuriose ragino nutraukti JAV embargą Kubai, ir kadangi 2016 m. spalio mėn. pirmą kartą tokio turinio rezoliucija buvo priimta vienbalsiai;

| X. | kadangi įprasta įvairiomis progomis išreikšta Parlamento pozicija, kuriai pritariama Europos institucijose, yra nesutikti su eksteritorialumo įstatymais, nes jie tiesiogiai kenkia Kubos gyventojams ir daro poveikį Europos įmonių veiklai; |
| --- | --- |

X.

kadangi įprasta įvairiomis progomis išreikšta Parlamento pozicija, kuriai pritariama Europos institucijose, yra nesutikti su eksteritorialumo įstatymais, nes jie tiesiogiai kenkia Kubos gyventojams ir daro poveikį Europos įmonių veiklai;

| 1. | palankiai vertina tai, kad 2016 m. gruodžio 12 d. Briuselyje pasirašytas ES ir Kubos PDBS, ir pareiškia, kad tai priemonė, kuri užtikrins naują ES ir Kubos santykių sistemą ir atitiks ES interesus, pakeitusi 1996 m. Bendrąją poziciją; pabrėžia, kad šio susitarimo sėkmė priklauso nuo jo įgyvendinimo ir laikymosi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad ES ir Kubos santykiai yra didelės strateginės svarbos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigia, kad PDBS struktūra, turinys ir dinamika atitinka ES institucijų išorės santykių srityje nustatytus principus ir vertybes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad ES Taryba susitarė nustatyti naują santykių su Kuba sistemą ir priėmė sprendimą pradėti derybas ir jas sėkmingai užbaigti per labai trumpą laikotarpį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į įsipareigojimą, kurį Kuba prisiima kartu su ES, ir abiejų šalių atsakomybę vykdyti susitarimo nuostatas, be kita ko, vykdant politinį dialogą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad PDBS, kaip pirmasis susitarimas tarp ES ir Kubos, bus svarbus žingsnis plėtojant dvišalius santykius tarp susitarimo šalių; palankiai vertina tai, kad abi šalys susitarė plėtoti šiuos santykius struktūriškai, abipusiškai laikydamosi darbotvarkės ir abiem pasirašiusioms šalims privalomų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad svarbu, jog buvo įtrauktas politinio dialogo skyrius ir sukurtas institucionalizuotas ES ir Kubos dialogas žmogaus teisių klausimais; ragina ES per šį dialogą remti Parlamento požiūrį į demokratiją, visuotines žmogaus teises ir pagrindines laisves, kaip antai saviraiškos, susirinkimų ir politinių asociacijų laisvę, visų rūšių informacijos laisvę, ir jos pasaulinio masto politiką, kuria remiami žmogaus teisių gynėjai; ragina abi šalis suteikti garantijas žmogaus teisių gynėjų darbui ir aktyviam pilietinės visuomenės politinės opozicijos veikėjų nevaržomam dalyvavimui šiame dialoge; tačiau pažymi, kad plėtojant dialogą žmogaus teisių klausimais Kuboje nepavyko nutraukti savavališkų politiškai motyvuotų sulaikymų ir kad, priešingai, Kubos žmogaus teisių ir nacionalinio susitaikymo komisijos duomenimis, pastaraisiais metais represijos vykdomos vis aktyviau; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia ES ir Kubos dialogo žmogaus teisių klausimais svarbą ir džiaugiasi, kad jis buvo pradėtas prieš baigiant derybas dėl PDBS sudarymo; pakartoja, kad ES politikos Kubos atžvilgiu siekiai apima pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir palankių sąlygų ekonomikos ir socialiniam modernizavimui, kurio tikslas – pagerinti Kubos gyventojų gyvenimo lygį, sudarymą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į Kubos pastangas siekiant perkelti į savo teisės sistemą pagrindinius JT žmogaus ir darbo teisių principus ir primygtinai ragina ratifikuoti likusias JT konvencijas dėl žmogaus teisių, visų pirma Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims fakultatyvinį protokolą; atkreipia dėmesį į Kubos nacionalinio lytinio švietimo centro darbą; ragina Kubos vyriausybę toliau dėti pastangas, kad būtų nutraukta visų rūšių diskriminacija ir marginalizacija, kurių objektas – LGBT bendruomenė; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Kubos vyriausybę savo žmogaus teisių politiką suderinti su chartijose, deklaracijose ir tarptautinėse priemonėse, kurias Kuba yra pasirašiusi, apibrėžtais tarptautiniais standartais; primygtinai teigia, kad žmonių persekiojimas ir kalinimas dėl jų idealų ir jų taikios politinės veiklos pažeidžia Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje išdėstytas nuostatas, todėl ragina paleisti visus tokiomis aplinkybėmis įkalintus asmenis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad PDBS apima nuostatą dėl susitarimo sustabdymo tuo atveju, jei pažeidžiamos nuostatos dėl žmogaus teisių; ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) užtikrinti, kad su Parlamentu būtų nuolat dalijamasi informacija apie PDBS įgyvendinimą, PDBS nustatytų dvišalių įsipareigojimų vykdymą ir ypač apie visų žmogaus, aplinkos ir darbo teisių nuostatų, minimų šioje rezoliucijoje, įgyvendinimą; ragina EIVT, ypač pasitelkus ES delegaciją, dėti visas įmanomas pastangas siekiant atidžiai stebėti žmogaus teisių ir pagrindinių teisių paisymą Kuboje įgyvendinant PDBS ir apie tai pranešti Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad PDBS turėtų padėti pagerinti Kubos piliečių gyvenimo sąlygas ir socialines teises, dar kartą patvirtindamas, jog svarbu sistemingai dirbti siekiant skatinti demokratijos ir žmogaus teisių, įskaitant saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvę, vertybes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina tai, kad PDBS pateiktos tiesioginės nuorodos į pilietinę visuomenę kaip bendradarbiavimo veikėją; reiškia savo tvirtą solidarumą su Kubos gyventojais ir savo paramą pažangai užtikrinant demokratijos ir pagrindinių laisvių paisymą bei jų gynimą; ragina abi susitarimo šalis skatinti aktyvų Kubos pilietinės visuomenės vaidmenį šio susitarimo įgyvendinimo etapu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena labai svarbų Kubos pilietinės visuomenės vaidmenį šalies ekonominio ir demokratinio vystymosi srityje; pabrėžia, kad pilietinė visuomenė turi būti lyderė visose šio susitarimo srityse, įskaitant sritis, susijusias su parama vystymuisi; primena, kad Parlamentas, teikdamas Sacharovo premiją, remia Kubos pilietinės visuomenės vaidmenį propaguojant Kuboje žmogaus teises ir demokratiją. |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad interneto junglumas Kuboje yra vienas prasčiausių pasaulyje ir kad prieiga prie interneto yra labai brangi, o turinys tebėra ribojamas; džiaugiasi tuo, kad daugiau kubiečių gauna prieigą prie interneto, tačiau mano, kad vyriausybė turėtų imtis tolesnių priemonių necenzūruojamai prieigai stiprinti ir gyventojų skaitmeninėms teisėms gerinti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina, kad tinkamu periodiškumu ir laikydamasi susitarime numatytos koordinavimo sistemos, EIVT informuotų Parlamentą apie susitarimo įgyvendinimo ir taikymo pažangą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į Kubos ir JAV santykių normalizavimo procesą, 2015 m. atkūrus diplomatinius santykius, ir skatina tolesnes pastangas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pakartoja įprastą savo nuomonę, kuriai pritaria ir kitos Europos institucijos ir kurios buvo laikomasi daugybe progų, nepritarti eksteritorinį poveikį turintiems įstatymams ir priemonėms, nes jie kenkia Kubos gyventojams ir trukdo normaliai vystytis Europos įmonėms; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripažįsta, kad PDBS gali prisidėti prie reformų, prisitaikymo ir modernizavimo procesų, kurie jau pasiūlyti Kuboje, ypač atsižvelgiant į Kubos tarptautinių partnerių įvairinimą ir bendros politinio ir ekonominio vystymosi sistemos kūrimą; pabrėžia, kad glaudesni politiniai ir ekonominiai ryšiai su Kuba galėtų padėti šioje šalyje vykdyti politines reformas, kurios atitiktų Kubos gyventojų lūkesčius; ragina Europos institucijas ir valstybes nares padėti Kuboje įvykdyti ekonomines ir politines permainas, skatinant perėjimą prie visiškai demokratinių ir rinkimų standartų, kurių laikantis būtų gerbiamos visų šalies piliečių pagrindinės teisės; remia įvairių ES užsienio politikos priemonių, ypač EDŽTRP, naudojimą, siekiant sustiprinti ES dialogą su Kubos pilietine visuomene ir tais, kurie palaiko taikias permainas Kuboje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad PDBS, kaip pirmuoju ES ir Kubos susitarimu, kuriame yra skyrius dėl prekybos ir bendradarbiavimo prekybos srityje, kuriuo siekiama sukurti labiau nuspėjamą ir skaidresnę aplinką vietos ir Europos ekonominės veiklos vykdytojams, sukuriama nauja šių santykių teisinė sistema; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad pagal PDBS numatytą prekybos ir bendradarbiavimo prekybos srityje ramstį Kubai netaikomos prekybos lengvatos; primena, kad šis ramstis apima muitinių bendradarbiavimą, prekybos lengvinimą, intelektinę nuosavybę, sanitarijos ir fitosanitarijos priemones, technines kliūtis prekybai, tradicines ir amatininkų prekes, prekybą ir darnų vystymąsi, bendradarbiavimą dėl prekybos apsaugos, prekių kilmės taisykles ir investavimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad PDBS yra priemonė išplėsti dvišalius prekybos ir investicijų santykius ir nustatyti įprastinius pagrindus ES ir Kubos prekybos ir ekonominiams santykiams; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pritaria ilgalaikei praktikai, kurią taip pat patvirtino Komisijos narė Cecilia Malmström savo 2014 m. rugsėjo 29 d. klausyme, laikinai netaikyti politiškai svarbiuose susitarimuose įtvirtintų prekybos ir investavimo nuostatų negavus Europos Parlamento pritarimo; ragina Tarybą, Komisiją ir EIVT tęsti šią praktiką ir, kai kalbama apie prekybos aspektus, kaip yra ir PDBS atveju, ją išplėsti įtraukiant visus su ES išorės veiksmais susijusius tarptautinius susitarimus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad šis susitarimas padės skatinti dialogą ir ekonominį bendradarbiavimą, sukuriant nuspėjamą ir skaidrią verslo aplinką, ir padės sukurti stipresnę ir stabilesnę sistemą ateityje, jeigu bus užtikrinta, kad kubiečiai galėtų kartu su įmonėmis ir asmenimis iš ES dalyvauti investicijose; |
| --- | --- |

24.

| 25. | taip pat ragina Europos įmones, vykdančias veiklą Kuboje, ypač tas įmones, kurios gauna paskolas arba finansinę pagalbą iš valstybės, taikyti tuos pačius darbo ir etikos standartus, kokie taikomi jų kilmės valstybėse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina tai, kad Kuba ratifikavo visas aštuonias TDO konvencijas ir prašo prisiimti su jų greitu įgyvendinimu susijusius įsipareigojimus; primygtinai ragina Kubą ir visas šalis, su kuriomis ji sudariusi susitarimus ar derasi dėl jų sudarymo, ratifikuoti TDO reglamentus ir deramo darbo darbotvarkę ir jų laikytis, taip pat uždrausti visų formų darbuotojų išnaudojimą; pažymi, kad yra sričių, kuriose kyla pavojų socialinėms ir darbo teisėms, kaip antai įdarbinimo praktika Kubos valstybinėse įmonėse ir darbo užmokesčio konfiskavimo praktika turizmo sektoriuje; šiuo požiūriu pabrėžia, kad visi darbuotojai turi naudotis pagrindinėmis darbuotojų teisėmis ir tinkama socialine apsauga, kaip nustatyta TDO konvencijose, ir šiuo tikslu ragina abi šalis bendradarbiauti pagal PDBS 38 straipsnį; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad ES yra pagrindinė Kubos eksporto partnerė ir antra pagal svarbą prekybos partnerė, taip pat didžiausia užsienio investuotoja; pažymi, kad pagal ES užsienio prekybos politiką Kubai prekybos lengvatos nenumatytos ir kad ES tarifų normos taikomos Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) nurodyta tvarka; primena, kad dėl ES bendrosios lengvatų sistemos (BLS) reformos, nuo 2014 m. sausio mėn. Kuba prarado savo prekybos lengvatas eksportui į ES dėl to, kad ji jau priskiriama prie didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių kategorijos ir nebeatitinka tinkamumo kriterijų; taip pat pabrėžia, kad prekyba vis dar užima nedidelę Kubos ekonomikos dalį, o eksportas ir importas kartu siekia iki 26,4 proc. BVP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | siūlo išnagrinėti ateities galimybes integruoti Kubą į ES ir CARIFORUM EPS, kuriame yra daug konkrečių ir naudingų skyrių dėl bendradarbiavimo prekybos srityje ir pagal kurį būtų sudaryta galimybė tolesnei Kubos regioninei integracijai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad Kuba yra PPO narė ir todėl pabrėžia, kad reikia laikytis pagrindinių PPO principų, kaip antai prekybos lengvinimas, susitarimai dėl prekybos kliūčių, sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės ir prekybos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Kubą ratifikuoti PPO prekybos lengvinimo susitarimą, kuris įsigaliojo 2017 m. vasario mėn.; palankiai vertina tai, kad šalyje įsteigtas prekybos lengvinimo komitetas ir šiuo požiūriu prašo Komisijos ir EIVT teikti techninę paramą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nurodo, kad svarbu plėtoti muitinių bendradarbiavimą siekiant spręsti svarbius uždavinius, tokius kaip, be kita ko, sienų saugumas, visuomenės sveikata, geografinių nuorodų apsauga, kova su padirbtomis prekėmis ir kova su terorizmu; ragina Komisiją ir EIVT teikti techninę ir finansinę paramą ir abipusiu sutarimu nustatyti dvišales priemones siekiant padėti Kubai taikyti prekybos lengvinimo priemones ir teikti informacijos paslaugas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad būtina įvairinti eksportą iš Kubos ir įtraukti į eksportą ne tik tradicines prekes ir prašo Komisijos sukurti ad hoc prekybos padalinius, kad būtų keičiamasi geriausia patirtimi ir Kubos eksportuotojams būtų suteikiama reikalingų žinių siekiant padidinti jų galimybes pateikti prekes į ES rinką; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina Pasaulio muitų organizacijos (PMO) vaidmenį teikiant strateginę paramą Kubos Respublikos bendrajai muitinės tarnybai (isp. Aduanas General de la República, AGR) pagal programą „Mercator“ siekiant įvertinti pasiruošimą įgyvendinti PPO prekybos lengvinimo susitarimą; pažymi, kad svarbu, jog Kubos Respublikos bendroji muitinės tarnyba aktyviai įgyvendintų prekybos lengvinimo susitarimą ir prašo Komisiją padėti Kubai šiame procese; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į Kubos valdžios institucijų priimtas priemones, skatinančias laisvę užsiimti verslu ir ekonomikos liberalizavimą; pabrėžia, jog svarbu Kuboje palaipsniui stiprinti privatų sektorių; pabrėžia, kad norint didinti stabilias užsienio investicijas, kuriomis siekiama pagerinti šalies fizinę ir technologinę infrastruktūrą ir sukurti konkurencingą Kubos gamybos sistemą, reikės daug tolesnių ekonominių ir finansinių priemonių ir taisyklių, kurios, be kita ko, sukūrus nepriklausomas, skaidrias ir nešališkas institucijas, užtikrintų teisinį tikrumą ir ekonominį stabilumą šalyje; pabrėžia, kad Kuba šioje srityje gali remtis ES valstybių narių patirtimi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prašo Kubą laikyti EIB skolinimo ES nepriklausančioms šalims įsipareigojimus atitinkančia šalimi, jei ji atitiks EIB keliamus reikalavimus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palankiai vertina tai, kad į PDBS įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama tvaraus Kubos ekonomikos, socialinio ir aplinkos vystymosi, ir visų pirma įsipareigojimas dirbti siekiant įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir joje numatytus darnaus vystymosi tikslus (DVT), atsižvelgiant į Adis Abebos vystymosi finansavimo veiksmų darbotvarkę; ragina susitarimo šalis, kai PDBS bus ratifikuotas, skubiai užmegzti specialų Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimui skirtą dialogą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena, kad ES ir Kubos diplomatiniai santykiai užmegzti 1988 m., kad nuo 1984 m. Kubai skiriama parama vystymuisi arba humanitarinė pagalba ir kad šiuo metu ji gauna 50 mln. EUR dydžio 2014–2020 m. skirtą ES pagalbą pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonės (VBP) reglamentą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad PDBS sudarys palankesnes sąlygas Kubai dalyvauti ES programose ir geriau įgyvendinti orientacinę daugiametę programa (angl. MIP) 2014–2020 m. laikotarpiu, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos ekonomikos ir socialinės srities modernizavimo strategijai, kurią priėmė Kubos vyriausybė; |
| --- | --- |

38.

| 39. | yra sunerimęs dėl to, kad kyla pavojus, jog palaipsniui bus nutraukta pagal VBP reglamentą Kubai skiriama parama vystymuisi, nes ši šalis EBPO Paramos vystymuisi komiteto (DAC) klasifikuojama kaip „didesnes nei vidutines pajamas gaunanti šalis“; mano, kad šalies kaip besivystančios salų valstybės padėtis ir ekonomikos krizė šalyje, kurią paaštrina neigiamas vienašalių ribojamųjų priemonių poveikis, yra pagrindas priimti priemones, kurios sudarytų galimybę užtikrinti ES pagalbos Kubai tęstinumą, ir tai visų pirma turėtų būti ypatingai apsvarstyta atliekant VBP reglamento laikotarpio vidurio vertinimą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pritaria šalių kartojamam pareiškimui, kad visos išsivysčiusios valstybės 0,7 proc. savo bendrųjų nacionalinių pajamų turi skirti oficialiai paramai vystymuisi, o besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys ir didesnes nei vidutines pajamas gaunančios šalys turi nusistatyti tikslus didinti savo įnašus į tarptautinius viešuosius finansus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teigiamai vertina tai, kad į visas svarbias bendradarbiavimo sritis, įskaitant darnų vystymąsi, skatinama įtraukti lyčių aspektą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripažįsta ir teigiamai vertina svarbų Kubos vaidmenį vykdant Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimą, jos įsipareigojimą ir tarptautinį solidarumą, prisidedant prie humanitarinės pagalbos, ypač sveikatos ir švietimo sektoriuose; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad PDBS yra galimybė Kubai aktyviau ir geriau susipažinti su ES programomis ir lengviau jomis naudotis, įskaitant bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ ir švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programą „Erasmus +“, o tai, savo ruožtu, turėtų paskatinti glaudesnius akademinius ir žmonių tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad PDBS taip pat bus priemonė daugiašaliuose forumuose skatinti bendrus pasaulinių uždavinių, pavyzdžiui, migracijos, kovos su terorizmu ir klimato kaitos, sprendimus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | patvirtina savo sprendimą į Kubą nusiųsti oficialią Europos Parlamento Užsienio reikalų komiteto delegaciją; prašo Kubos valdžios institucijas leisti EP delegacijoms atvykti į šalį ir susitikti su jų atstovais; |
| --- | --- |

45.

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Kubos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  OL L 322, 1996 12 12, p. 1;

(2)  OL L 337 I, 2016 12 13, p. 41.

(3)  Tą dieną priimti tekstai, P8_TA(2017)0296.

(4)  OL C 201 E, 2005 8 18, p. 83.

(5)  OL C 288 E, 2006 11 25, p. 81.

(6)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 377.

(7)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 82.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/106

---

P8_TA(2017)0301

Augantis ŽIV / AIDS, tuberkuliozės ir hepatito C viruso epidemijų skaičius Europoje

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES kovos su ŽIV / AIDS, tuberkulioze ir hepatitu C (2017/2576(RSP))

(2018/C 334/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Sveikatos priežiūros sektoriaus kovos su ŽIV PSO Europos regione veiksmų planą, kuriuo nustatoma Visuotinės sveikatos sektoriaus strategija dėl ŽIV 2016–2021 m. laikotarpiui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Sveikatos priežiūros sektoriaus kovos su ŽIV PSO Europos regione veiksmų planą, kuriuo nustatoma Visuotinės sveikatos sektoriaus strategija dėl ŽIV 2016–2021 m. laikotarpiui,

| — | atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) 2014 m. metinę epidemiologinę ataskaitą dėl lytiškai plintančių infekcijų, įskaitant ŽIV ir per kraują plintančius virusus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) 2014 m. metinę epidemiologinę ataskaitą dėl lytiškai plintančių infekcijų, įskaitant ŽIV ir per kraują plintančius virusus,

| — | atsižvelgdamas į ECDC 2016 m. sisteminę hepatito B ir C paplitimo ES / EEE apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECDC 2016 m. sisteminę hepatito B ir C paplitimo ES / EEE apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 29 d. rašytinį pareiškimą dėl hepatito C (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 29 d. rašytinį pareiškimą dėl hepatito C (2),

| — | atsižvelgdamas į ECDC 2016 m. rekomendacijų dėl tuberkuliozės kontrolės pažeidžiamose ir sunkiai pasiekiamose gyventojų grupėse dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECDC 2016 m. rekomendacijų dėl tuberkuliozės kontrolės pažeidžiamose ir sunkiai pasiekiamose gyventojų grupėse dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į PSO 2016–2020 m. tuberkuliozės veiksmų planą PSO Europos regionui (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO 2016–2020 m. tuberkuliozės veiksmų planą PSO Europos regionui (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 3–4 d. Bratislavoje vykusio neoficialaus ES sveikatos apsaugos ministrų susitikimo rezultatus – per jį valstybės narės susitarė remti integruotos ES politikos programos ŽIV, tuberkuliozės ir virusinio hepatito srityje kūrimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 3–4 d. Bratislavoje vykusio neoficialaus ES sveikatos apsaugos ministrų susitikimo rezultatus – per jį valstybės narės susitarė remti integruotos ES politikos programos ŽIV, tuberkuliozės ir virusinio hepatito srityje kūrimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“, kuriame svarstomi darnaus ES ir pasaulio vystymosi ekonominis, socialinis ir aplinkos aspektai bei valdymas ir kuriame Komisija teigia, kad ji „padės stebėti DVT įgyvendinimo pažangą, teikti jos ataskaitas ir ją peržiūrėti ES kontekste“ (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“, kuriame svarstomi darnaus ES ir pasaulio vystymosi ekonominis, socialinis ir aplinkos aspektai bei valdymas ir kuriame Komisija teigia, kad ji „padės stebėti DVT įgyvendinimo pažangą, teikti jos ataskaitas ir ją peržiūrėti ES kontekste“ (COM(2016)0739),

| — | atsižvelgdamas į bendrą Rygos deklaraciją dėl tuberkuliozės ir jos atsparumo įvairiems vaistams, paskelbtą pirmojoje Rytų partnerystės ministrų konferencijoje šia tema, surengtoje Rygoje 2015 m. kovo 30–31 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Rygos deklaraciją dėl tuberkuliozės ir jos atsparumo įvairiems vaistams, paskelbtą pirmojoje Rytų partnerystės ministrų konferencijoje šia tema, surengtoje Rygoje 2015 m. kovo 30–31 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės mėn. Pasaulinės sveikatos asamblėjos priimtą pirmąją 2016–2021 m. PSO pasaulinę sveikatos sektoriaus kovos su virusiniu hepatitu strategiją, kurioje pabrėžiama didžiulė visuotinės sveikatos priežiūros svarba, kuria siekiama iki 2030 m. atitinkamai 90 proc. ir 65 proc. sumažinti naujų susirgimų virusiniu hepatitų ir mirties nuo jo atvejų skaičių – šie tikslai dera su darnaus vystymosi tikslais – ir kurios galutinis tikslas yra išnaikinti virusinį hepatitą kaip visuomenės sveikatos problemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės mėn. Pasaulinės sveikatos asamblėjos priimtą pirmąją 2016–2021 m. PSO pasaulinę sveikatos sektoriaus kovos su virusiniu hepatitu strategiją, kurioje pabrėžiama didžiulė visuotinės sveikatos priežiūros svarba, kuria siekiama iki 2030 m. atitinkamai 90 proc. ir 65 proc. sumažinti naujų susirgimų virusiniu hepatitų ir mirties nuo jo atvejų skaičių – šie tikslai dera su darnaus vystymosi tikslais – ir kurios galutinis tikslas yra išnaikinti virusinį hepatitą kaip visuomenės sveikatos problemą,

| — | atsižvelgdamas į PSO Europos sveikatos sektoriaus veiksmų planą, skirtą kovoti su virusiniu hepatitu PSO Europos regione, kurio bendras tikslas – iki 2030 m. pasiekti, kad virusinis hepatitas nustotų kelti pavojų visuomenės sveikatai Europos regione, mažinant sergamumą virusiniu hepatitu ir mirtingumą nuo šios ligos arba jos komplikacijų ir visiems užtikrinant vienodas galimybes pasinaudoti rekomenduojamomis prevencijos priemonėmis, tyrimais, priežiūra ir gydymo paslaugomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO Europos sveikatos sektoriaus veiksmų planą, skirtą kovoti su virusiniu hepatitu PSO Europos regione, kurio bendras tikslas – iki 2030 m. pasiekti, kad virusinis hepatitas nustotų kelti pavojų visuomenės sveikatai Europos regione, mažinant sergamumą virusiniu hepatitu ir mirtingumą nuo šios ligos arba jos komplikacijų ir visiems užtikrinant vienodas galimybes pasinaudoti rekomenduojamomis prevencijos priemonėmis, tyrimais, priežiūra ir gydymo paslaugomis,

| — | atsižvelgdamas į PSO 2012–2015 m. Europos veiksmų planą dėl ŽIV / AIDS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO 2012–2015 m. Europos veiksmų planą dėl ŽIV / AIDS,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 2 d. EP rezoliuciją dėl ES galimybių pagerinti prieigą prie vaistų (4), kuriame Komisija ir valstybės narės primygtinai raginamos priimti strateginius planus, siekiant užtikrinti galimybes gauti gyvybiškai svarbių vaistų, ir suderinti hepatito C išnaikinimo Europos Sąjungoje planą, naudojantis tokiomis priemonėmis, kaip bendri Europos viešieji pirkimai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 2 d. EP rezoliuciją dėl ES galimybių pagerinti prieigą prie vaistų (4), kuriame Komisija ir valstybės narės primygtinai raginamos priimti strateginius planus, siekiant užtikrinti galimybes gauti gyvybiškai svarbių vaistų, ir suderinti hepatito C išnaikinimo Europos Sąjungoje planą, naudojantis tokiomis priemonėmis, kaip bendri Europos viešieji pirkimai,

| — | atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į trečiąjį darnaus vystymosi tikslą, pagal kurį, be kita ko, siekiama iki 2030 m. panaikinti ŽIV ir tuberkuliozės epidemijas ir kovoti su hepatitu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į trečiąjį darnaus vystymosi tikslą, pagal kurį, be kita ko, siekiama iki 2030 m. panaikinti ŽIV ir tuberkuliozės epidemijas ir kovoti su hepatitu,

| — | atsižvelgdamas į Berlyno deklaraciją dėl tuberkuliozės „Visi prieš tuberkuliozę“ (EUR/07/5061622/5, 74415), priimtą 2007 m. spalio 22 d. PSO Europos ministrų forume, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Berlyno deklaraciją dėl tuberkuliozės „Visi prieš tuberkuliozę“ (EUR/07/5061622/5, 74415), priimtą 2007 m. spalio 22 d. PSO Europos ministrų forume,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl ES kovos su ŽIV / AIDS, tuberkulioze ir hepatitu C (O-000045/2017 – B8-0321/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl ES kovos su ŽIV / AIDS, tuberkulioze ir hepatitu C (O-000045/2017 – B8-0321/2017),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi, remiantis ECDC duomenimis, vienas iš septynių ŽIV užsikrėtusių žmonių nežino savo serologinės būklės – apskaičiuota, kad nuo užsikrėtimo ŽIV infekcija iki jos diagnozavimo praeina vidutiniškai 4 metai; kadangi rizika užsikrėsti ŽIV nuo šį virusą nešiojančių žmonių, kuriems nenustatyta diagnozė, yra 3,5 kartų didesnė nei nuo tų, kuriems diagnozė nustatyta; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis ECDC duomenimis, vienas iš septynių ŽIV užsikrėtusių žmonių nežino savo serologinės būklės – apskaičiuota, kad nuo užsikrėtimo ŽIV infekcija iki jos diagnozavimo praeina vidutiniškai 4 metai; kadangi rizika užsikrėsti ŽIV nuo šį virusą nešiojančių žmonių, kuriems nenustatyta diagnozė, yra 3,5 kartų didesnė nei nuo tų, kuriems diagnozė nustatyta;

| B. | kadangi Dublino deklaracija dėl partnerystės kovojant su ŽIV / AIDS Europoje ir Vidurinėje Azijoje buvo labai naudinga nustatant suderintą stebėsenos sistemą ES ir jos kaimyninėse valstybėse, o tai suteikia galimybę stebėti pažangą kovojant su ŽIV; |
| --- | --- |

B.

kadangi Dublino deklaracija dėl partnerystės kovojant su ŽIV / AIDS Europoje ir Vidurinėje Azijoje buvo labai naudinga nustatant suderintą stebėsenos sistemą ES ir jos kaimyninėse valstybėse, o tai suteikia galimybę stebėti pažangą kovojant su ŽIV;

| C. | kadangi esama svarių įrodymų, kad prevencinė profilaktika yra veiksminga prevencinė priemonė prieš infekcijas ir kad naudojant antiretrovirusinį gydymą beveik panaikinama perdavimo rizika, virusų koncentracijai sumažėjus iki neaptinkamo lygio (5); |
| --- | --- |

C.

kadangi esama svarių įrodymų, kad prevencinė profilaktika yra veiksminga prevencinė priemonė prieš infekcijas ir kad naudojant antiretrovirusinį gydymą beveik panaikinama perdavimo rizika, virusų koncentracijai sumažėjus iki neaptinkamo lygio (5);

| D. | kadangi, nors daugumoje Europos Sąjungos ir Europos ekonominės erdvės (ES / EEE) valstybių naujų ŽIV infekcijų atvejų tarp narkotikus besileidžiančių žmonių ir toliau mažėjo, 2015 m. ketvirtadalis visų keturiose valstybėse neseniai diagnozuotų ir užregistruotų ŽIV atvejų buvo priskirti intraveniniam narkotikų vartojimui; |
| --- | --- |

D.

kadangi, nors daugumoje Europos Sąjungos ir Europos ekonominės erdvės (ES / EEE) valstybių naujų ŽIV infekcijų atvejų tarp narkotikus besileidžiančių žmonių ir toliau mažėjo, 2015 m. ketvirtadalis visų keturiose valstybėse neseniai diagnozuotų ir užregistruotų ŽIV atvejų buvo priskirti intraveniniam narkotikų vartojimui;

| E. | kadangi ES / EEE naujų užkrėtimo ŽIV atvejų, kai tėvai užkrečia vaikus arba užkrečiama atliekant kraujo perpylimą, galimybė yra faktiškai panaikinta; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES / EEE naujų užkrėtimo ŽIV atvejų, kai tėvai užkrečia vaikus arba užkrečiama atliekant kraujo perpylimą, galimybė yra faktiškai panaikinta;

| F. | kadangi tokios per orą plintančios ligos, kaip tuberkuliozė ir daugeliui vaistų atspari tuberkuliozė, yra tarpvalstybinės sveikatos grėsmės globalizuotame pasaulyje, kuriame žmonių judumas vis didėja; |
| --- | --- |

F.

kadangi tokios per orą plintančios ligos, kaip tuberkuliozė ir daugeliui vaistų atspari tuberkuliozė, yra tarpvalstybinės sveikatos grėsmės globalizuotame pasaulyje, kuriame žmonių judumas vis didėja;

| G. | kadangi visoje ES / EEE tuberkuliozės epidemiologija skiriasi ir priklauso, be kita ko, nuo to, kiek valstybė narė pažengusi tuberkuliozės panaikinimo srityje; |
| --- | --- |

G.

kadangi visoje ES / EEE tuberkuliozės epidemiologija skiriasi ir priklauso, be kita ko, nuo to, kiek valstybė narė pažengusi tuberkuliozės panaikinimo srityje;

| H. | kadangi iki 2050 m. kasmet iš visų 10 mln. mirčių, kurios galėtų ištikti ir kurias būtų galima priskirti atsparumui vaistams, maždaug ketvirtadalis įvyks dėl vaistams atsparių formų tuberkuliozės, jos pasaulio ekonomikai kainuos mažiausiai 16,7 mlrd. USD ir Europai – mažiausiai 1,1 mlrd. USD; |
| --- | --- |

H.

kadangi iki 2050 m. kasmet iš visų 10 mln. mirčių, kurios galėtų ištikti ir kurias būtų galima priskirti atsparumui vaistams, maždaug ketvirtadalis įvyks dėl vaistams atsparių formų tuberkuliozės, jos pasaulio ekonomikai kainuos mažiausiai 16,7 mlrd. USD ir Europai – mažiausiai 1,1 mlrd. USD;

| I. | kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į situaciją, kai kartu apsikrečiama keliomis infekcijomis, ypač tuberkulioze ir virusiniais hepatitais B ir C; kadangi ŽIV apsikrėtę žmonės labai dažnai serga tuberkulioze ir virusiniu hepatitu, šios ligos sparčiau progresuoja ir dažnai yra sergamumo ir mirtingumo priežastis; |
| --- | --- |

I.

kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į situaciją, kai kartu apsikrečiama keliomis infekcijomis, ypač tuberkulioze ir virusiniais hepatitais B ir C; kadangi ŽIV apsikrėtę žmonės labai dažnai serga tuberkulioze ir virusiniu hepatitu, šios ligos sparčiau progresuoja ir dažnai yra sergamumo ir mirtingumo priežastis;

| J. | kadangi, siekiant spręsti su šiomis epidemijomis susijusias problemas, nepaprastai svarbu bendradarbiauti tarpvalstybiniu ir tarpdisciplininiu lygmenimis; |
| --- | --- |

J.

kadangi, siekiant spręsti su šiomis epidemijomis susijusias problemas, nepaprastai svarbu bendradarbiauti tarpvalstybiniu ir tarpdisciplininiu lygmenimis;

| K. | kadangi virusinis hepatitas yra viena didžiausių grėsmių visuomenės sveikatai – visame pasaulyje maždaug 240 mln. žmonių serga lėtiniu hepatitu B (6) ir 150 mln. – lėtiniu hepatitu C; kadangi manoma, jog PSO Europos regione 13,3 mln. žmonių serga lėtiniu hepatitu B ir 15 mln. žmonių – hepatitu C; be to, kadangi PSO Europos regione ES valstybėse narėse nuo hepatito B miršta apie 360 000 žmonių, o nuo hepatito C – apie 86 000 žmonių per metus; |
| --- | --- |

K.

kadangi virusinis hepatitas yra viena didžiausių grėsmių visuomenės sveikatai – visame pasaulyje maždaug 240 mln. žmonių serga lėtiniu hepatitu B (6) ir 150 mln. – lėtiniu hepatitu C; kadangi manoma, jog PSO Europos regione 13,3 mln. žmonių serga lėtiniu hepatitu B ir 15 mln. žmonių – hepatitu C; be to, kadangi PSO Europos regione ES valstybėse narėse nuo hepatito B miršta apie 360 000 žmonių, o nuo hepatito C – apie 86 000 žmonių per metus;

| L. | kadangi PSO nustatė, kad pagrindinis hepatito C epidemijos Europos regione veiksnys – intraveninių narkotikų vartojimas, o tokiu būdu narkotikus vartojantys asmenys sudaro daugumą naujų susirgimo atvejų; |
| --- | --- |

L.

kadangi PSO nustatė, kad pagrindinis hepatito C epidemijos Europos regione veiksnys – intraveninių narkotikų vartojimas, o tokiu būdu narkotikus vartojantys asmenys sudaro daugumą naujų susirgimo atvejų;

| M. | kadangi dėl apskritai didėjančio nacionalinio pajamų lygio ir išorės donorų finansavimui taikomų tinkamumo kriterijų pokyčių galimybės naudotis Europos regione sveikatos programoms teikiama tarptautine finansine parama sparčiai mažėja; kadangi tai visų pirma veikia Rytų Europos ir Vidurinės Azijos šalis, kuriose ŽIV, tuberkuliozės ir hepatito C viruso rodikliai yra didžiausi, ir taip keliamas rimtas pavojus veiksmingai kovai su šiomis ligomis; kadangi daugelis PSO Europos regiono šalių vis dar labai priklauso nuo išorinio jų sveikatos programų, ypač skirtų padėti pažeidžiamoms grupėms ir labiausiai nukentėjusiems gyventojams, finansavimo; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl apskritai didėjančio nacionalinio pajamų lygio ir išorės donorų finansavimui taikomų tinkamumo kriterijų pokyčių galimybės naudotis Europos regione sveikatos programoms teikiama tarptautine finansine parama sparčiai mažėja; kadangi tai visų pirma veikia Rytų Europos ir Vidurinės Azijos šalis, kuriose ŽIV, tuberkuliozės ir hepatito C viruso rodikliai yra didžiausi, ir taip keliamas rimtas pavojus veiksmingai kovai su šiomis ligomis; kadangi daugelis PSO Europos regiono šalių vis dar labai priklauso nuo išorinio jų sveikatos programų, ypač skirtų padėti pažeidžiamoms grupėms ir labiausiai nukentėjusiems gyventojams, finansavimo;

| N. | kadangi Komisijai bus sunku stebėti padarytą pažangą siekiant darnaus vystymosi tikslų, susijusių su virusiniu hepatitu, nes dažnai stinga stebėjimo valstybėse narėse duomenų arba tie duomenys nėra tinkami; |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisijai bus sunku stebėti padarytą pažangą siekiant darnaus vystymosi tikslų, susijusių su virusiniu hepatitu, nes dažnai stinga stebėjimo valstybėse narėse duomenų arba tie duomenys nėra tinkami;

| O. | kadangi vis dar nesama vienodo požiūrio ES lygmeniu, kaip kovoti su virusiniu hepatitu – kai kurios valstybės narės apskritai neturi nacionalinių planų, o kitos valstybės narės prisiėmė svarbius įsipareigojimus dėl finansavimo ir parengė strategijas ir nacionalinius planus, skirtus visapusiškai reaguoti į sudėtingą virusinio hepatito problemą; |
| --- | --- |

O.

kadangi vis dar nesama vienodo požiūrio ES lygmeniu, kaip kovoti su virusiniu hepatitu – kai kurios valstybės narės apskritai neturi nacionalinių planų, o kitos valstybės narės prisiėmė svarbius įsipareigojimus dėl finansavimo ir parengė strategijas ir nacionalinius planus, skirtus visapusiškai reaguoti į sudėtingą virusinio hepatito problemą;

| P. | kadangi pasaulyje yra 130–150 milijonų lėtinę hepatito C viruso infekciją turinčių žmonių; kadangi kasmet nuo kepenų ligų, susijusių su hepatitu C, miršta apie 700 000 žmonių; |
| --- | --- |

P.

kadangi pasaulyje yra 130–150 milijonų lėtinę hepatito C viruso infekciją turinčių žmonių; kadangi kasmet nuo kepenų ligų, susijusių su hepatitu C, miršta apie 700 000 žmonių;

| Q. | kadangi 2014 m. 28 ES / EEE valstybėse narėse buvo įregistruotas 35 321 hepatito C atvejis, t. y. apytikriai 8,8 atvejo 100 000 gyventojų (7); |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2014 m. 28 ES / EEE valstybėse narėse buvo įregistruotas 35 321 hepatito C atvejis, t. y. apytikriai 8,8 atvejo 100 000 gyventojų (7);

| R. | kadangi 2006–2014 m. bendras diagnozuotų ir užregistruotų atvejų skaičius visose ES / EEE valstybėse narėse pakilo 28,7 proc., o labiausiai šis skaičius didėjo nuo 2010 m. (8); |
| --- | --- |

R.

kadangi 2006–2014 m. bendras diagnozuotų ir užregistruotų atvejų skaičius visose ES / EEE valstybėse narėse pakilo 28,7 proc., o labiausiai šis skaičius didėjo nuo 2010 m. (8);

| S. | kadangi hepatito C duomenų įvairiose šalyse aiškinimui trukdo skirtingos priežiūros sistemos, testavimo metodai ir programos ir sunkumai nustatant, ar atvejai yra ūmūs, ar lėtiniai (9); |
| --- | --- |

S.

kadangi hepatito C duomenų įvairiose šalyse aiškinimui trukdo skirtingos priežiūros sistemos, testavimo metodai ir programos ir sunkumai nustatant, ar atvejai yra ūmūs, ar lėtiniai (9);

Išsami ir integruota ES politikos programa

| 1. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti išsamią ES politikos programą, pagal kurią būtų kovojama su ŽIV / AIDS, tuberkulioze ir virusiniu hepatitu, atsižvelgiant į skirtingą ES valstybių narių ir jų kaimyninių šalių, kuriose ŽIV ir daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės našta yra didžiausia, padėtį ir konkrečius joms kylančius uždavinius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti išlaidų lygį ir sutelkti išteklius, būtinus trečiajam darnaus vystymosi tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti darbą su bendruomenėmis ir pažeidžiamais asmenimis, vykdant įvairių sektorių bendradarbiavimą, užtikrinant NVO dalyvavimą ir teikiant paslaugas nukentėjusiems gyventojams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir Tarybą atlikti tvirtą politinį vaidmenį vedant dialogą su kaimyninėmis Rytų Europos ir Vidurinės Azijos šalimis, užtikrinant, kad būtų vykdomi tvaraus perėjimo prie vidaus finansavimo planai, kad ŽIV, virusinio hepatito ir tuberkuliozės programos būtų veiksmingos, toliau tęsiamos ir plėtojamos po to, kai bus nutraukta tarptautinių paramos teikėjų teikiama parama; ragina Komisiją ir Tarybą ir toliau glaudžiai bendradarbiauti su šiomis šalimis, siekiant užtikrinti, kad jos prisiimtų atsakomybę už veiksmus ŽIV, virusinio hepatito ir tuberkuliozės srityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją aptarti su valstybėmis narėmis ir ES Tarybai pirmininkausiančiomis valstybėmis galimybę atnaujinti Dublino deklaraciją ir į ją vienodomis sąlygomis įtraukti ŽIV, virusinį hepatitą ir tuberkuliozę; |
| --- | --- |

5.

ŽIV / AIDS

| 6. | pabrėžia, kad ŽIV vis dar yra užkrečiama liga, susijusi su itin didele socialine stigma ir galinti daryti labai didelį neigiamą poveikį sergančių ja gyvenimo kokybei; pabrėžia, jog 2015 m. 31-a Europos Sąjungos ir EEE valstybė pranešė, kad jose buvo diagnozuota beveik 30 000 naujų ŽIV infekcijos atvejų, be to, nėra jokių bendro šio skaičiaus mažėjimo požymių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti daugiau galimybių, be kita ko, labiausiai pažeidžiamoms grupėms, taikyti pažangius gydymo būdus ir siekti įveikti socialinį stigmatizavimą, susijusį su ŽIV infekcija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad pranešama, jog ES / EEE lytiniai santykiai vis dar yra pagrindinis ŽIV infekcijos perdavimo būdas, po jo eina intraveninis narkotikų vartojimas; atkreipia dėmesį į moterų ir vaikų pažeidžiamumą šios infekcijos aspektu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją ir Tarybą ne tik daugiau investuoti į mokslinius tyrimus, siekiant rasti veiksmingų vaistų, kurti naujas priemones ir plėtoti pažangius bei į pacientą orientuotus metodus kovojant su šiomis ligomis, bet taip pat užtikrinti tokių priemonių prieinamumą ir įperkamumą ir veiksmingiau valdyti situacijas, kai kartu apsikrečiama keliomis infekcijomis, ypač tuberkulioze ir virusiniais hepatitais B ir C, ir kai atsiranda jų komplikacijų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad prevencija išlieka pagrindinė priemonė kovojant su ŽIV / AIDS, bet dvi iš trijų ES / EEE valstybių praneša, kad prevencijai skirtų lėšų nepakanka, norint sumažinti naujų ŽIV infekcijų skaičių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares, Komisiją ir Tarybą toliau remti ŽIV / AIDS prevenciją ir priežiūrą, pagal ES sveikatos programą vykdyti bendrus veiksmus ir projektus ir propaguoti išbandytas visuomenės sveikatos priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią ŽIV, įskaitant visapusiškas žalos mažinimo paslaugas narkotikus vartojantiems žmonėms, prevencinį gydymą, prezervatyvų naudojimą, prevencinę profilaktiką ir veiksmingą švietimą lytinės sveikatos klausimais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares daugiau dėmesio skirti ŽIV nustatymo testų paslaugoms, kad būtų pasiektos pagrindinės gyventojų grupės tose vietovėse, kuriose, remiantis PSO rekomendacijomis, ŽIV paplitimas yra didžiausias; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares veiksmingai kovoti su lytiniu keliu plintančiomis infekcijomis, dėl kurių didėja rizika užsikrėsti ŽIV; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina valstybes nares ŽIV testus atlikti nemokamai, ypač pažeidžiamoms grupėms, kad būtų užtikrinamas ankstyvas aptikimas ir gerinamas ataskaitų apie infekcijų skaičių teikimas, nes tai svarbu siekiant gauti tinkamą informaciją ir perspėjimus apie ligą; |
| --- | --- |

14.

Tuberkuliozė

| 15. | pabrėžia, kad Europos Sąjungoje tuberkuliozės lygis yra vienas žemiausių pasaulyje; vis dėlto pažymi, kad apie 95 proc. mirčių nuo tuberkuliozės ištinka mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse; be to, pabrėžia, kad PSO Europos regione, ypač Rytų Europos ir Centrinės Azijos šalyse, itin paplitusi daugeliui vaistų atspari tuberkuliozė, tai sudaro maždaug ketvirtadalį pasaulinės daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės naštos; kadangi 15 iš 27-ių PSO nurodytų didžiausiu sergamumu (daugeliui vaistų atsparia tuberkulioze) pasižyminčių šalių yra Europos regione; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad tuberkuliozė – pagrindinė ŽIV užsikrėtusių asmenų mirties priežastis: maždaug vienas iš trijų ŽIV užsikrėtusių žmonių miršta dėl tuberkuliozės (10); pabrėžia, kad 2014 m. trečius metus iš eilės tuberkulioze susirgusių žmonių skaičius visame pasaulyje padidėjo nuo 9 mln. 2013 m. iki 9,6 mln. 2014 m.; pabrėžia, kad nustatomas tik vienas iš keturių daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės atvejų, o tai rodo dideles nustatymo ir diagnozavimo spragas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad atsparumas antimikrobiniams vaistams vis dažniau medicinai sukelia sunkumų, kovojant su infekcijomis ir ligomis, įskaitant tuberkuliozę; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad gydymo nutraukimas prisideda prie atsparumo vaistams didėjimo, tuberkuliozės perdavimo ir prastų atskirų pacientų gydymo rezultatų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad, siekdamos pagerinti tuberkuliozės prevenciją, nustatymą ir griežtą gydymo plano laikymąsi, Komisija ir valstybės narės turi rengti tuberkuliozės programas ir numatyti finansinę paramą, kad būtų gerinamas darbas su bendruomenėmis ir pažeidžiamais asmenimis, vykdant įvairių sektorių bendradarbiavimą, įtraukiant nevyriausybines organizacijas, visų pirma besivystančiose šalyse; be to, pabrėžia, kad tuberkuliozės priežiūros tęstinumui itin svarbus finansinis visų subjektų įsitraukimas subsidijuojant tuberkuliozės gydymą, nes dėl didelių kainų gydymas gali būti per brangus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, jog svarbu įveikti kylančią atsparumo antimikrobinėms medžiagoms krizę, be kita ko, teikiant finansavimą naujų vakcinų moksliniams tyrimams ir kūrimui, taip pat taikant pažangius ir į pacientą orientuotus metodus, diagnostiką ir tuberkuliozės gydymą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją ir Tarybą atlikti tvirtą politinį vaidmenį užtikrinant, kad atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės ryšys atsispindėtų 2017 m. liepos mėn. G 20 aukščiausiojo lygio susitikimo Vokietijoje rezultatuose, o taip pat ES kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų plane, kurį numatyta paskelbti 2017 m. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti kuriant tarpvalstybines priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias tuberkuliozės plitimui, sudarant dvišalius valstybių susitarimus ir vykdant bendrus veiksmus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares aukščiausiu politiniu lygiu įvairiuose sektoriuose stiprinti ir oficialiai įtvirtinti regioninį bendradarbiavimą tuberkuliozės ir daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės srityje ir kurti partnerystes su ES Tarybai pirmininkausiančiomis valstybėmis narėmis, kad jos tęstų šį darbą; |
| --- | --- |

23.

Hepatitas C

| 24. | pabrėžia, kad Europos Sąjungoje virusinis hepatitas daugiausia plinta vartojant narkotikus intraveniniu būdu, kai dalijamasi užkrėstomis adatomis ir naudojami nesterilūs švirkštai; pabrėžia, kad sveikatos priežiūros darbuotojų užsikrėtimo hepatitu susižeidus adata leidžiant injekcijas rodiklis vis dar yra didesnis už vidutinį; pabrėžia, kad žalos mažinimo paslaugos, įskaitant gydymą pakaitiniais opioidais (OST) ir adatų ir švirkštų teikimo programas (NSP), yra labai svarbi virusinio hepatito prevencijos strategija, taip pat apimanti stigmatizavimo ir diskriminacijos įveikimo priemones; pabrėžia, kad antikūnų reakcijos į hepatito C virusą (anti-HCV) ir hepatito B paviršiaus antigeno (HbsAg) tyrimai dažnai neįtraukiami į kompensuojamus sveikatos patikrinimus; atkreipia dėmesį į tai, kad retais atvejais virusas gali būti perduodamas lytiniu būdu arba sveikatos ir kosmetikos priežiūros vietose dėl netinkamos infekcijų kontrolės praktikos arba perinatališkai vaikui nuo užsikrėtusios motinos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad daugiau kaip 90 proc. pacientų, užsikrėtę šiuo virusu, nejaučia jokių simptomų ir infekcija dažniausiai aptinkama atsitiktinai arba kai pradeda reikštis simptomai; taip yra dėl to, kad 55–85 proc. atveju ši infekcija sukelia lėtinį hepatitą; kadangi esama 15–30 proc. rizikos, kad per 20 metų asmenims, sergantiems lėtiniu hepatitu, išsivystys kepenų cirozė – pagrindinė hepatoceliulinės karcinomos priežastis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad 75 proc. hepatoceliulinės karcinomos atvejų paciento ŽIV serologinio tyrimo rezultatai būna teigiami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad valstybėse narėse nėra standartizuoto hepatito C stebėjimo protokolo ir kad duomenys apie juo sergančių asmenų skaičių gali būti nepakankami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad 2016 m. balandžio mėn. PSO atnaujino Lėtinę hepatito C infekciją turinčių asmenų stebėjimo, priežiūros ir gydymo gaires ir kad jos papildo esamas PSO parengtas užsikrėtimo per kraują plintančiais virusais, įskaitant ŽIV, prevencijos gaires; pažymi, kad tose gairėse pateiktos pagrindinės šių sričių rekomendacijos ir nagrinėjamos jų įgyvendinimo galimybės; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad hepatito C infekcija gali būti išgydyta, ypač jei ji aptinkama ir gydoma tinkamais antivirusinių vaistų deriniais; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad taikant antivirusinį gydymą dabar gali būti išgydyta daugiau nei 90 proc. hepatito C virusu užsikrėtusių asmenų; pabrėžia, kad virusinio hepatito B infekcijai galima užkirsti kelią skiepijant ir šią infekciją galima kontroliuoti, tačiau mažiau kaip 50 proc. lėtiniu virusiniu hepatitu sergančių žmonių ši liga diagnozuojama praėjus dešimtmečiams nuo užsikrėtimo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tvarų nacionalinių virusinio hepatito panaikinimo planų finansavimą ir pasinaudoti ES struktūriniais fondais ir kitomis turimomis ES lėšomis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares nustatyti ES masto suderintą infekcijų stebėjimo programą, pagal kurią būtų galima laiku nustatyti virusinio hepatito, tuberkuliozės ir ŽIV protrūkius, nustatyti ligos atvejų paplitimo tendencijas, pateikti ligos sukeliamos naštos įvertinimus bei veiksmingai ir realiuoju laiku stebėti diagnozę, gydymą ir priežiūrą, įskaitant konkrečias pažeidžiamas grupes; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją vesti diskusijas su valstybėmis narėmis dėl to, kaip geriau parengti pirminės sveikatos priežiūros specialistus (pvz., anti-HCV ir HBsAg tyrimų įtraukimas į sveikatos patikrinimus, anamnezė, pakartotiniai tyrimai, nukreipimo galimybės), siekiant padidinti diagnozavimo rodiklius ir užtikrinti gaires atitinkančią priežiūrą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apgailestauja, kad iki šiol nėra skiepų nuo hepatito C, taigi, pirminė ir antrinė prevencija yra ypač svarbios; tačiau pabrėžia, kad daugeliu atveju tyrimus apsunkina specifiniai hepatito C infekcijos ypatumai ir stebėjimo protokolų stoka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją, vadovaujant Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrui (ECDC), pradėti įgyvendinti, koordinuojant veiksmus su valstybėmis narėmis, daugiadalykį planą, pagal kurį būtų standartizuoti stebėjimo, tyrimų ir gydymo protokolai ir iki 2030 m. išnaikintas hepatitas C Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

34.

o

o o

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Pasaulio sveikatos organizacijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  OL L 293, 2013 11 5, p. 1.

(2)  OL C 27 E, 2008 1 31, p. 247.

(3)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0007/283804/65wd17e_Rev1_ TBActionPlan_150588_withCover.pdf

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0061.

(5)  https://thinkprogress.org/massive-hiv-treatment-study-found-zero-transmissions-between-mixed-status-couples-73d4a497f77b

(6)  http://www.euro.who.int/en/health-topics/communicable-diseases/hepatitis/data-and-statistics

(7)  Metinė epidemiologinė ataskaita, ECDC.

http://ecdc.europa.eu/en/healthtopics/hepatitis_C/Documents/aer2016/AER-hepatitis-C.pdf

(8)  Ten pat.

(9)  Ten pat.

(10)  2015 m. PSO pasaulinė ataskaita dėl tuberkuliozės.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/112

---

P8_TA(2017)0303

ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo (2016/2240(INI))

(2018/C 334/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 167 straipsnio 3 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 167 straipsnio 3 ir 4 dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. UNESCO konvenciją dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. UNESCO konvenciją dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 24 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2347, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 24 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2347,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač į 4-ąjį ir 17-ąjį darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač į 4-ąjį ir 17-ąjį darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Komisijos bei Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Komisijos bei Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016)0029),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą apie Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę (COM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą apie Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę (COM(2007)0242),

| — | atsižvelgdamas į parengiamuosius veiksmus „Kultūra ES išorės santykiuose“ ir rekomendacijas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į parengiamuosius veiksmus „Kultūra ES išorės santykiuose“ ir rekomendacijas (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės 2016 m. birželio 28 d. pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. ES visuotinė užsienio ir saugumo politikos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės 2016 m. birželio 28 d. pristatytą dokumentą „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa. ES visuotinė užsienio ir saugumo politikos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 16 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos kultūros darbotvarkės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 16 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos kultūros darbotvarkės (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl Europos kultūros darbotvarkės įgyvendinimo (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl Europos kultūros darbotvarkės įgyvendinimo (COM(2010)0390),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl ES strateginės komunikacijos, siekiant neutralizuoti prieš ją nukreiptą trečiųjų šalių propagandą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl ES strateginės komunikacijos, siekiant neutralizuoti prieš ją nukreiptą trečiųjų šalių propagandą (3),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. Europos Tarybos bendrąją kultūros paveldo vertės visuomenei pagrindų konvenciją (Faro konvenciją) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. Europos Tarybos bendrąją kultūros paveldo vertės visuomenei pagrindų konvenciją (Faro konvenciją) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos išvadas dėl kultūrų įvairovės ir dialogo skatinimo Sąjungos ir jos valstybių narių išorės santykiuose (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos išvadas dėl kultūrų įvairovės ir dialogo skatinimo Sąjungos ir jos valstybių narių išorės santykiuose (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kultūrų dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kultūrų dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (7),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją „ES vaidmuo JT. Kaip geriau pasiekti ES užsienio politikos tikslus“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją „ES vaidmuo JT. Kaip geriau pasiekti ES užsienio politikos tikslus“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 23 d. Tarybos išvadas dėl darbo plano kultūros srityje (2015–2018 m.) (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 23 d. Tarybos išvadas dėl darbo plano kultūros srityje (2015–2018 m.) (9),

| — | atsižvelgdamas į 1972 m. UNESCO Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1972 m. UNESCO Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į Europos kultūros paveldą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į Europos kultūros paveldą (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos priimtą rezoliuciją CM/Res(2010)53 dėl išplėstinio dalinio susitarimo (IDS) dėl kultūros maršrutų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos priimtą rezoliuciją CM/Res(2010)53 dėl išplėstinio dalinio susitarimo (IDS) dėl kultūros maršrutų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl nuoseklios ES kultūros ir kūrybos pramonės politikos (11),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ES išorės santykių srityje, ypač daug dėmesio skiriant kultūros svarbai vystomojo bendradarbiavimo srityje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. Tarybos išvadas dėl kultūros ES išorės santykių srityje, ypač daug dėmesio skiriant kultūros svarbai vystomojo bendradarbiavimo srityje (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl ISIS / „Da'esh“ vykdomo kultūros objektų naikinimo (13), ypač į jos 3 dalį, kurioje „ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę pasinaudoti kultūros diplomatija ir kultūrų dialogu kaip skirtingų bendruomenių sutaikymo ir sunaikintų vietų atstatymo priemone“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl ISIS / „Da'esh“ vykdomo kultūros objektų naikinimo (13), ypač į jos 3 dalį, kurioje „ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę pasinaudoti kultūros diplomatija ir kultūrų dialogu kaip skirtingų bendruomenių sutaikymo ir sunaikintų vietų atstatymo priemone“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (14),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 21 ir 22 d. vykusio 3502-ojo Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto tarybos posėdžio rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 21 ir 22 d. vykusio 3502-ojo Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto tarybos posėdžio rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Kultūros ir švietimo komiteto prašymu atliktą tyrimą „Europos kultūros institutai užsienyje“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Kultūros ir švietimo komiteto prašymu atliktą tyrimą „Europos kultūros institutai užsienyje“ (15),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Kultūros ir švietimo komiteto prašymu atliktą tyrimą „Europos kultūros sostinės. Sėkmės strategijos ir ilgalaikis poveikis“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Kultūros ir švietimo komiteto prašymu atliktą tyrimą „Europos kultūros sostinės. Sėkmės strategijos ir ilgalaikis poveikis“ (16),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Komisijos Užsienio politikos priemonių tarnybos užsakytą tyrimą „Požiūrio į ES ir ES politiką užsienyje analizė“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Komisijos Užsienio politikos priemonių tarnybos užsakytą tyrimą „Požiūrio į ES ir ES politiką užsienyje analizė“ (17),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kultūros paveldo metų (2018-ųjų) (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kultūros paveldo metų (2018-ųjų) (COM(2016)0543),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos solidarumo korpuso (COM(2016)0942), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos solidarumo korpuso (COM(2016)0942),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 27 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) sprendimą, pagal kurį Ahmad Al Faqi Al Mahdi buvo pripažintas kaltu dėl keleto mauzoliejų sunaikinimo Timbuktu ir pagal kurį, vadovaujantis Romos statutu, pirmą kartą pripažinta, kad kultūros paveldo sunaikinimas gali būti vertinamas kaip karo nusikaltimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 27 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) sprendimą, pagal kurį Ahmad Al Faqi Al Mahdi buvo pripažintas kaltu dėl keleto mauzoliejų sunaikinimo Timbuktu ir pagal kurį, vadovaujantis Romos statutu, pirmą kartą pripažinta, kad kultūros paveldo sunaikinimas gali būti vertinamas kaip karo nusikaltimas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0220/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0220/2017),

| A. | kadangi ES tampa vis svarbesne veikėja plėtojant tarptautinius santykius ir turėtų skirti papildomų išteklių ir energijos bendrai kultūrai, kultūros paveldui, meninei kūrybai ir inovacijoms skatinti atsižvelgiant į regioninę įvairovę, remiantis SESV 167 straipsniu; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES tampa vis svarbesne veikėja plėtojant tarptautinius santykius ir turėtų skirti papildomų išteklių ir energijos bendrai kultūrai, kultūros paveldui, meninei kūrybai ir inovacijoms skatinti atsižvelgiant į regioninę įvairovę, remiantis SESV 167 straipsniu;

| B. | kadangi ES yra svarbi tarptautinės politikos veikėja, kurios vaidmuo pasaulio arenoje vis svarbesnis, be kita ko, dėl kultūros ir kalbų įvairovės skatinimo plėtojant tarptautinius santykius; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES yra svarbi tarptautinės politikos veikėja, kurios vaidmuo pasaulio arenoje vis svarbesnis, be kita ko, dėl kultūros ir kalbų įvairovės skatinimo plėtojant tarptautinius santykius;

| C. | kadangi kultūra pati savaime yra vertybė ir ES patirtis parodė, kad kultūriniai mainai gali padėti siekti ES išorės tikslų ir būti galingas tiltas, jungiantis skirtingų etninių, religinių ir socialinių sluoksnių žmones, visų pirma todėl, kad šie mainai stiprina kultūrų ir religijų dialogą ir tarpusavio supratimą, be kita ko, per Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) veiklą; šiuo atžvilgiu mano, kad kultūra turėtų tapti esmine politinio dialogo su trečiosiomis šalimis dalimi ir kad reikia sistemingai integruoti kultūrą į projektus ir programas; |
| --- | --- |

C.

kadangi kultūra pati savaime yra vertybė ir ES patirtis parodė, kad kultūriniai mainai gali padėti siekti ES išorės tikslų ir būti galingas tiltas, jungiantis skirtingų etninių, religinių ir socialinių sluoksnių žmones, visų pirma todėl, kad šie mainai stiprina kultūrų ir religijų dialogą ir tarpusavio supratimą, be kita ko, per Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) veiklą; šiuo atžvilgiu mano, kad kultūra turėtų tapti esmine politinio dialogo su trečiosiomis šalimis dalimi ir kad reikia sistemingai integruoti kultūrą į projektus ir programas;

| D. | kadangi siekiant, kad ES skatintų kultūrų tarpusavio supratimą, ji turės plėsti bendras informavimo priemones, pasitelkdama tikrą europinę žiniasklaidą, pavyzdžiui, „Arte“, „Euronews“ arba „Euranet“; |
| --- | --- |

D.

kadangi siekiant, kad ES skatintų kultūrų tarpusavio supratimą, ji turės plėsti bendras informavimo priemones, pasitelkdama tikrą europinę žiniasklaidą, pavyzdžiui, „Arte“, „Euronews“ arba „Euranet“;

| E. | kadangi kultūra bei kultūros apsauga yra neatskiriamai susijusios su žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių užtikrinimu; |
| --- | --- |

E.

kadangi kultūra bei kultūros apsauga yra neatskiriamai susijusios su žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių užtikrinimu;

| F. | kadangi bendradarbiavimas mokslo srityje yra esminis užsienio politikos elementas, tiesiantis tiltus tarp šalių, gerinantis tarptautinių mokslinių tyrimų kokybę ir didinantis mokslo diplomatijos žinomumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi bendradarbiavimas mokslo srityje yra esminis užsienio politikos elementas, tiesiantis tiltus tarp šalių, gerinantis tarptautinių mokslinių tyrimų kokybę ir didinantis mokslo diplomatijos žinomumą;

| G. | kadangi ES ir jos valstybių narių kultūrinės, kalbinės, istorinės ir religinės šaknys ir paveldas bendri ir semiantis įkvėpimo iš Europos kultūrinio, religinio ir humanistinio paveldo joms pavyko suvienyti įvairovę; kadangi Europos kultūra ir kultūros paveldas, ir materialusis, ir nematerialusis, išreiškia Europos visuomenių ir regionų – tiek daugumos visuomenių, tiek mažumų kultūrų – įvairovę; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ir jos valstybių narių kultūrinės, kalbinės, istorinės ir religinės šaknys ir paveldas bendri ir semiantis įkvėpimo iš Europos kultūrinio, religinio ir humanistinio paveldo joms pavyko suvienyti įvairovę; kadangi Europos kultūra ir kultūros paveldas, ir materialusis, ir nematerialusis, išreiškia Europos visuomenių ir regionų – tiek daugumos visuomenių, tiek mažumų kultūrų – įvairovę;

| H. | kadangi 2015 m. kovo mėn. Paryžiuje priimtoje „Deklaracijoje dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą“ pabrėžiama būtinybė plėtoti aktyvų kultūrų dialogą bei visuotinį solidarumą ir tarpusavio pagarbą; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2015 m. kovo mėn. Paryžiuje priimtoje „Deklaracijoje dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą“ pabrėžiama būtinybė plėtoti aktyvų kultūrų dialogą bei visuotinį solidarumą ir tarpusavio pagarbą;

| I. | kadangi ES kultūriniai ryšiai yra svarbiausios socialinės sanglaudos ir tvaraus ekonominio vystymosi ir žmogaus socialinės raidos varomosios jėgos ir kartu atlieka itin svarbų vaidmenį stiprinant pilietinės visuomenės pajėgumus, žmonių tarpusavio ryšius ir užkertant kelią radikalizacijai, siekiant apsaugoti kultūros paveldą, sustiprinti demokratizacijos procesus ir įtraukti žmones į konfliktų prevencijos, sprendimo bei atsparumo jiems didinimo procesus; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES kultūriniai ryšiai yra svarbiausios socialinės sanglaudos ir tvaraus ekonominio vystymosi ir žmogaus socialinės raidos varomosios jėgos ir kartu atlieka itin svarbų vaidmenį stiprinant pilietinės visuomenės pajėgumus, žmonių tarpusavio ryšius ir užkertant kelią radikalizacijai, siekiant apsaugoti kultūros paveldą, sustiprinti demokratizacijos procesus ir įtraukti žmones į konfliktų prevencijos, sprendimo bei atsparumo jiems didinimo procesus;

| J. | kadangi kultūros diplomatija turėtų skatinti kultūrų ir kalbų įvairovę, įskaitant mažumų kalbų išsaugojimą, pripažįstant, kad jos yra vertybė savaime ir prisideda prie Europos kultūros paveldo; |
| --- | --- |

J.

kadangi kultūros diplomatija turėtų skatinti kultūrų ir kalbų įvairovę, įskaitant mažumų kalbų išsaugojimą, pripažįstant, kad jos yra vertybė savaime ir prisideda prie Europos kultūros paveldo;

| K. | kadangi žmogaus teisės apima ir kultūrines teises, todėl vienodas dėmesys turėtų būti skiriamas kiekvieno asmens teisei dalyvauti kultūriniame gyvenime ir naudotis savo kultūra, kartu visapusiškai gerbiant visų asmenų pagrindines žmogaus teises; |
| --- | --- |

K.

kadangi žmogaus teisės apima ir kultūrines teises, todėl vienodas dėmesys turėtų būti skiriamas kiekvieno asmens teisei dalyvauti kultūriniame gyvenime ir naudotis savo kultūra, kartu visapusiškai gerbiant visų asmenų pagrindines žmogaus teises;

| L. | kadangi siekiant kovoti su kultūros objektų iš Sirijos prekyba 2014 m. gruodžio mėn. nustatytos ribojamosios priemonės; kadangi akivaizdu, kad reikia sukurti reagavimo į nepaprastąją padėtį mechanizmą, kad būtų nustatyti kultūros paveldo naikinimo atvejai ir užkirstas kelias jo naikinimui, įskaitant konfliktinėse teritorijose ar šalyse; kadangi šie veiksmai gali būti naudojami konfliktinėse situacijose siekiant įbauginti ar šokiruoti, o kai kuriais atvejais jie prilygsta „kultūriniam valymui“; |
| --- | --- |

L.

kadangi siekiant kovoti su kultūros objektų iš Sirijos prekyba 2014 m. gruodžio mėn. nustatytos ribojamosios priemonės; kadangi akivaizdu, kad reikia sukurti reagavimo į nepaprastąją padėtį mechanizmą, kad būtų nustatyti kultūros paveldo naikinimo atvejai ir užkirstas kelias jo naikinimui, įskaitant konfliktinėse teritorijose ar šalyse; kadangi šie veiksmai gali būti naudojami konfliktinėse situacijose siekiant įbauginti ar šokiruoti, o kai kuriais atvejais jie prilygsta „kultūriniam valymui“;

| M. | kadangi kultūra yra bendra gėrybė ir rengiant naują konsensusą dėl vystymosi turi būti apsvarstyta galimybė susigrąžinti bendras viešąsias gėrybes, įskaitant kultūros; |
| --- | --- |

M.

kadangi kultūra yra bendra gėrybė ir rengiant naują konsensusą dėl vystymosi turi būti apsvarstyta galimybė susigrąžinti bendras viešąsias gėrybes, įskaitant kultūros;

| N. | kadangi ES ir atskiros valstybės narės teikia daugiau nei pusę pasaulio paramos vystymuisi – tai nusipelno didesnio pripažinimo; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES ir atskiros valstybės narės teikia daugiau nei pusę pasaulio paramos vystymuisi – tai nusipelno didesnio pripažinimo;

| O. | kadangi kultūros paveldas yra visuotinis palikimas, todėl jo apsauga yra išankstinė taikos kūrimo ir atsparumo sąlyga; |
| --- | --- |

O.

kadangi kultūros paveldas yra visuotinis palikimas, todėl jo apsauga yra išankstinė taikos kūrimo ir atsparumo sąlyga;

| P. | kadangi bendru komunikatu „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ suteikiamas ES tarptautinių kultūrinių ryšių pagrindas; kadangi vis dėlto jame esama trūkumų nustatant teminius ir geografinius prioritetus, konkrečius tikslus ir rezultatus, tikslines grupes, bendrus interesus ir iniciatyvas, finansavimo nuostatas, patikimą finansų valdymą, vietos ir regioninę perspektyvą bei iššūkius ir įgyvendinimo būdus; |
| --- | --- |

P.

kadangi bendru komunikatu „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ suteikiamas ES tarptautinių kultūrinių ryšių pagrindas; kadangi vis dėlto jame esama trūkumų nustatant teminius ir geografinius prioritetus, konkrečius tikslus ir rezultatus, tikslines grupes, bendrus interesus ir iniciatyvas, finansavimo nuostatas, patikimą finansų valdymą, vietos ir regioninę perspektyvą bei iššūkius ir įgyvendinimo būdus;

| Q. | kadangi žmonių tarpusavio ryšiai, pvz., jaunimo mainai, miestų partnerystė ir partnerystės profesinėje srityje yra svarbios priemonės, kuriomis skatinamas kultūrų tarpusavio supratimas ir kurias ES turėtų stiprinti savo užsienio politikos santykiuose; |
| --- | --- |

Q.

kadangi žmonių tarpusavio ryšiai, pvz., jaunimo mainai, miestų partnerystė ir partnerystės profesinėje srityje yra svarbios priemonės, kuriomis skatinamas kultūrų tarpusavio supratimas ir kurias ES turėtų stiprinti savo užsienio politikos santykiuose;

| R. | kadangi judumas yra esminė ES tarptautinių kultūrinių ryšių dalis, todėl reikia sukurti mechanizmus, kad kultūros specialistams, mokslo ir universitetų darbuotojams, mokytojams, studentams ir kitiems kultūros darbuotojams, taip pat ES programose (18) dalyvavusių buvusių studentų tinklams priklausantiems asmenims būtų lengviau gauti vizas keliauti į trečiąsias šalis ir iš jų; |
| --- | --- |

R.

kadangi judumas yra esminė ES tarptautinių kultūrinių ryšių dalis, todėl reikia sukurti mechanizmus, kad kultūros specialistams, mokslo ir universitetų darbuotojams, mokytojams, studentams ir kitiems kultūros darbuotojams, taip pat ES programose (18) dalyvavusių buvusių studentų tinklams priklausantiems asmenims būtų lengviau gauti vizas keliauti į trečiąsias šalis ir iš jų;

| S. | kadangi ES ir kaimyninės šalys per visą istoriją kultūriškai veikė vienos kitas; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES ir kaimyninės šalys per visą istoriją kultūriškai veikė vienos kitas;

| T. | kadangi menininkų ir kultūros specialistų bendradarbiavimas ir mokymas, taip pat jų ir jų darbų judumas, be kita ko, naudojantis Europos ir tarptautiniais tinklais, ir menininkų kūrybinės viešnagės – svarbiausi veiksniai siekiant skleisti Europos ir ne Europos kultūrą bei meną ir užtikrinti kultūros ir meno mainus, todėl juos reikia skatinti bei stiprinti; |
| --- | --- |

T.

kadangi menininkų ir kultūros specialistų bendradarbiavimas ir mokymas, taip pat jų ir jų darbų judumas, be kita ko, naudojantis Europos ir tarptautiniais tinklais, ir menininkų kūrybinės viešnagės – svarbiausi veiksniai siekiant skleisti Europos ir ne Europos kultūrą bei meną ir užtikrinti kultūros ir meno mainus, todėl juos reikia skatinti bei stiprinti;

| U. | kadangi vizų politika menininkams ir kultūros specialistams yra raktas į sėkmingą bendradarbiavimą ir laisvą kūrinių apyvartą pasitelkiant Europos ir tarptautinius tinklus, taip pat užtikrinant gyvybingas menininkų kūrybinių viešnagių programas, į kurias įtraukiama įvairių pasaulio šalių ir regionų pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

U.

kadangi vizų politika menininkams ir kultūros specialistams yra raktas į sėkmingą bendradarbiavimą ir laisvą kūrinių apyvartą pasitelkiant Europos ir tarptautinius tinklus, taip pat užtikrinant gyvybingas menininkų kūrybinių viešnagių programas, į kurias įtraukiama įvairių pasaulio šalių ir regionų pilietinė visuomenė;

| V. | kadangi galėtų būti naudinga pradėti nuo kritiško įvertinimo, kas pasiekta pagal ES kultūros darbotvarkę, siekiant toliau plėtoti ir tobulinti strategiją, nustatyti aiškius ir išmatuojamus tikslus, atitinkančius atskiros šalies ypatumus, prioritetus ir realistiškus rezultatus, taip pat pasimokyti iš geriausios patirties; |
| --- | --- |

V.

kadangi galėtų būti naudinga pradėti nuo kritiško įvertinimo, kas pasiekta pagal ES kultūros darbotvarkę, siekiant toliau plėtoti ir tobulinti strategiją, nustatyti aiškius ir išmatuojamus tikslus, atitinkančius atskiros šalies ypatumus, prioritetus ir realistiškus rezultatus, taip pat pasimokyti iš geriausios patirties;

| W. | kadangi ES, kaip pagrindinė Jungtinių Tautų partnerė, turėtų glaudžiai dirbti su UNESCO, kad apsaugotų pasaulio kultūros paveldą; |
| --- | --- |

W.

kadangi ES, kaip pagrindinė Jungtinių Tautų partnerė, turėtų glaudžiai dirbti su UNESCO, kad apsaugotų pasaulio kultūros paveldą;

| X. | kadangi ES programų ir išteklių tarpusavio koordinavimas turėtų stiprinti ES tarptautinių santykių kultūrinį aspektą, siekiant sukurti bendrą dialogo erdvę daugiakultūriam supratimui ir pasitikėjimui; |
| --- | --- |

X.

kadangi ES programų ir išteklių tarpusavio koordinavimas turėtų stiprinti ES tarptautinių santykių kultūrinį aspektą, siekiant sukurti bendrą dialogo erdvę daugiakultūriam supratimui ir pasitikėjimui;

| Y. | kadangi trečiosiose šalyse, įskaitant šalis, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, ES iniciatyvos ir veiksmai turėtų būti labiau pastebimi, o jų rezultatai geriau priskiriami, įvertinami ir skleidžiami (19); |
| --- | --- |

Y.

kadangi trečiosiose šalyse, įskaitant šalis, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, ES iniciatyvos ir veiksmai turėtų būti labiau pastebimi, o jų rezultatai geriau priskiriami, įvertinami ir skleidžiami (19);

| Z. | kadangi audiovizualinio, kultūros ir kūrybos sektorių produktų ir paslaugų skaičius auga, kaip ir jų indėlis į BVP bei platinimas tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

Z.

kadangi audiovizualinio, kultūros ir kūrybos sektorių produktų ir paslaugų skaičius auga, kaip ir jų indėlis į BVP bei platinimas tarptautiniu mastu;

| AA. | kadangi dauguma Europos Tarybos sertifikuotų Europos kultūros maršrutų apima ES rytines ir pietines kaimynines šalis, taip pat šalis kandidates, o tai padeda stiprinti ES ir jos kaimyninių šalių ryšius; |
| --- | --- |

AA.

kadangi dauguma Europos Tarybos sertifikuotų Europos kultūros maršrutų apima ES rytines ir pietines kaimynines šalis, taip pat šalis kandidates, o tai padeda stiprinti ES ir jos kaimyninių šalių ryšius;

| AB. | kadangi Sąjungos pastangos ugdyti visuomenės atsparumą stiprinant darbą kultūros, švietimo ir jaunimo srityse skatina pliuralizmą, sambūvį ir pagarbą, |
| --- | --- |

AB.

kadangi Sąjungos pastangos ugdyti visuomenės atsparumą stiprinant darbą kultūros, švietimo ir jaunimo srityse skatina pliuralizmą, sambūvį ir pagarbą,

Tikslai

| 1. | palankiai vertina bendrą komunikatą, kuriame pateikiama visų ES ir jos valstybių narių remiamų arba įgyvendinamų priemonių, veiksmų, iniciatyvų, programų ir projektų, kurių bendras vardiklis yra kultūra, apžvalga; ragina parengti veiksmingą ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategiją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad minėtu bendru komunikatu siekiama puoselėti kultūrinį bendradarbiavimą ES viduje ir su šalimis partnerėmis ir skatinti pasaulio tvarką, grindžiamą taikos palaikymu, kova su ekstremizmu ir radikalėjimu pasitelkiant kultūrų ir religijų dialogą, konfliktų prevencija, kartu gerbiant demokratiją, teisinės valstybės principą, žodžio laisvę, kūrybinę laisvę, tarpusavio supratimą, žmogaus teises, kultūrų ir kalbų įvairovę ir pagrindines vertybes; be to, pabrėžia svarbų kultūros diplomatijos, kultūrinio bendradarbiavimo ir švietimo bei kultūros mainų vaidmenį stiprinant bendrą visuotinių vertybių pagrindą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta pastangas, kurias deda EIVT kartu su Komisija, kad pagerintų mokslo ir mokslinių tyrimų politikos išorės aspektą, ir primygtinai ragina Komisiją skatinti plataus užmojo mokslo diplomatijos plėtojimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina propaguoti kultūrines teises, kaip neatskiriamą pagrindinių žmogaus teisių dalį, ir dėl jos savaiminės vertės laikyti kultūrą ketvirtuoju atskiru ir universaliu tvaraus vystymosi ramsčiu, kartu su socialiniu, ekonominiu ir aplinkos aspektais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina bendro komunikato požiūrį, pagal kurį nustatomos trys darbo sritys: kultūros kaip socialinio ir ekonominio vystymosi varomosios jėgos rėmimas; kultūros ir kultūrų dialogo skatinimas siekiant taikių bendruomeninių santykių; bendradarbiavimo kultūros paveldo srityje stiprinimas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina skatinti meninę saviraiškos laisvę kaip Europos Sąjungos vertybę ir pastangas, plėtojant laisvą dialogą ir keitimąsi geriausia patirtimi tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad ES turi daugialypės ir įvairios patirties įtraukaus valdymo srityje, kad jos stiprybę sudaro tai, kad ji yra suvienijusi įvairovę, ir kad tai yra sritis, kurioje ES sukuria pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta, kad, nors kultūros srityje turi būti laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų, – be kita ko, atsižvelgiant į ES ir valstybių narių bendras kultūrines šaknis ir bendrą paveldą ir į daugiametės meno ir kultūros sąveikos rezultatus, – tradicija dirbti ir kurti kartu sukūrė pagrindą kitų kultūrų pagarbai ir jų supratimui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad ES yra arena, kurioje visos valstybės narės suvienija jėgas, kad sustiprintų savo vaidmenį tarptautinių kultūrinių ryšių srityje, naudodamosi darbo kartu teikiamais abipusiais privalumais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | siūlo, kad kiekviena valstybė narė galėtų pradėti bendrus veiksmus kartu su ES, kuriais būtų siekiama kiekvienais metais atkreipti dėmesį į vis kitą ES šalį, pvz., rengiant parodas ir bendros gamybos projektus, ypatingą vaidmenį skiriant rotacine tvarka pirmininkaujančiai valstybei narei, siekiant suteikti papildomą savaiminę vertę ES ir valstybėms narėms bei padidinti jų veiksmų ir iniciatyvų matomumą užsienyje, taip pat pasitelkiant ES delegacijas, kurioms šiuo tikslu būtų suteikti konkretūs žmogiškieji ir finansiniai ištekliai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad valstybės narės, visų pirma mažesnės valstybės narės ir jų kultūros institucijos bei veikėjai, galėtų padidinti savo kultūrinių laimėjimų vertę pasinaudodamos ES teikiama galimybe juos populiarinti ir skleisti užsienyje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad kultūros diplomatija gali veikti kaip ES ir jos valstybių narių atstovė; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo požiūriu svarbus valstybių narių ir ES institucijų bendradarbiavimas jo prieinamumo, tyrimų, propagavimo, išsaugojimo ir valdymo bei kovos su jo nelegalia prekyba, plėšikavimu ir naikinimu srityse, be kita ko, naudojantis regionams skirtais fondais ir pagalba bei tarptautiniu policijos bendradarbiavimu ES viduje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia nepriklausomos žiniasklaidos vaidmenį skatinant kultūrų įvairovę ir tarpkultūrinę kompetenciją bei poreikį stiprinti šią žiniasklaidą kaip patikimos informacijos šaltinį, visų pirma ES kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teigiamai vertina tai, kad bendru komunikatu kultūros ir kūrybos pramonės sektoriai įtraukiami kaip svarbus ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos elementas; kadangi šie pramonės sektoriai prisideda prie Europos švelniosios galios skleidžiant Europos vertybes, ypač atsižvelgiant į regioninius kūrybinės veiklos centrus ir kultūros tinklus, ir rekomenduoja juos nustatyti, remti ir padėti ugdyti su jais susijusius gebėjimus; ragina Komisiją stiprinti kultūros ir kūrybos sektoriaus subjektų tinklus, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, Europos kūrybos rajonams ir kūrybinėms platformoms, kaip didinamojo poveikio ir inovacijų, taip pat ir kitose srityse, kūrėjams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prašo Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę apibrėžti, kad kultūros veikėjai atlieka esminį vaidmenį įgyvendinant bendrą komunikatą, ir aiškiai nurodyti, kad jie, be kitų kategorijų subjektų, apima menininkus, kultūros ir kūrybos specialistus, kultūros institucijas, privačiuosius ir viešuosius fondus, universitetus bei kultūros ir kūrybos srities įmones; |
| --- | --- |

16.

Valdymas ir priemonės

| 17. | ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę pristatyti šios srities metinius ir daugiamečius veiksmų planus, kurie turėtų apimti veiksmus, strateginius teminius ir geografinius prioritetus bei bendrus tikslus, taip pat atlikti periodinę bendro komunikato įgyvendinimo peržiūrą, apie kurios rezultatus turėtų būti pranešama Parlamentui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad ES politika ir veiksmai, susiję su trečiosiomis valstybėmis, turi būti nuoseklesni; pabrėžia, kad būtina remtis esamais mokslinių tyrimų rezultatais, geriausia patirtimi ir kitomis ES finansuojamomis iniciatyvomis bei priemonėmis, susijusiomis su kultūros paveldo apsauga, kurios praverstų bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis; ragina siekti didesnės sąveikos tarp visų dalyvaujančių veikėjų ir kitų ES finansuojamų iniciatyvų, kurios galėtų būti naudingos siekiant strategijos tikslų, užtikrinant efektyvų išteklių naudojimą, optimizuojant rezultatus ir didinant ES veiksmų ir iniciatyvų poveikį; rekomenduoja atlikti dabartinės padėties peržiūrą siekiant užtikrinti veiksmingas priemones; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai ragina Komisiją kitoje daugiametėje finansinėje programoje numatyti biudžeto eilutę, skirtą pagal esamas ir būsimas programas vykdomų tarptautinių kultūrinių ryšių paramai, visų pirma kitos kartos kultūros ir švietimo programoms, kad jas įgyvendinant būtų tinkamai vykdomi tarptautiniai veiksmai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | siūlo sukurti specialią ES programą ir sutelkti išteklius tarptautinio judumo ir mainų tikslams, kaip antai kūrybinių viešnagių programos, visų pirma skirtos jauniems kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojams bei menininkams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atsižvelgdamas į tai, siūlo, kad šiuo atžvilgiu absolventai ir buvę programos „Erasmus“ ir kitų švietimo ir savanoriškos veiklos judumo programų naudos gavėjai turėtų būti skatinami naudotis savo tarpkultūriniais įgūdžiais ir gebėjimais kitų asmenų labui ir turėtų tapti įtakingais veikėjais plėtojant partnerystes kultūros išorės santykių srityje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją plėtoti kultūrinio turizmo aspektą, pvz., rengiant temines programas ir keičiantis geriausia patirtimi, siekiant palengvinti tarptautinį judumą ir mainus su trečiųjų valstybių piliečiais, taip pat prieigą prie kultūros objektų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir EIVT įtraukti tarptautinius kultūrinius ryšius į tarptautinio bendradarbiavimo priemones ir programas horizontaliu būdu bei į atliekamas laikotarpio vidurio peržiūras, siekiant užtikrinti suderinamumą ir paversti tarptautinius kultūrinius ryšius veiksminga priemone; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją stiprinti kultūrinio aspekto poveikį tarptautiniuose santykiuose, sistemingai įtraukiant kultūrinį aspektą į derybas ir asociacijos susitarimus; pabrėžia, jog būtina, kad ES nustatytų elgesio principus bendradarbiavimo tarptautiniuose projektuose partneriams ir sukurtų lanksčią sistemą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui kultūros srityje, pašalinant kliūtis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją toliau remti kultūrinius ryšius su kaimynystės valstybėmis pasitelkiant techninę pagalbą, gebėjimų stiprinimo programas, mokymus, įgūdžių ugdymą ir žinių perdavimą, taip pat ir žiniasklaidos srityje, siekiant pagerinti valdymą ir sudaryti palankesnes sąlygas naujoms partnerystėms nacionaliniu, regioniniu, vietos ir tarpvalstybiniu lygmenimis, kartu užtikrinant regioninių programų Pietų ir Rytų kaimynystės šalyse, įskaitant Vakarų Balkanus, tolesnius veiksmus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad dėl tvarumo priežasčių ES išorės kultūros finansavimo veikla turi būti grindžiama aktyviu vietos partnerių dalyvavimu ir programų pritaikymu prie vietos realijų, deramai atsižvelgiant į projektų vykdymo laikotarpį po finansavimo, įskaitant perėjimą prie nacionalinio finansavimo ar kitų pajamų modelių; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia kultūros ir žmogaus teisių iniciatyvų, kuriomis turėtų būti siekiama remti kultūros darbuotojams tose šalyse arba regionuose, kuriose gresia pavojus jų teisėms, svarbą; ragina tokias programas bendrai finansuoti Europos demokratijos fondo ir Europos kaimynystės priemonės lėšomis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, jog aktyvi pilietinė visuomenė šalyse partnerėse gali labai padėti skleidžiant ES ginamas vertybes, todėl itin svarbu, kad ES plėtodama dvišalius santykius stiprintų paramą šalių partnerių kultūros sektoriaus pilietinės visuomenės organizacijoms |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją įtraukti kultūrą į visus esamus ir būsimus dvišalius ir daugiašalius bendradarbiavimo susitarimus ir skirti tam tinkamą biudžetą, deramai laikantis įsipareigojimų pagal UNESCO konvenciją dėl kultūrų įvairovės, siekiant didesnį dėmesį skirti kultūros paveldo bei kultūros ir kūrybos sektoriaus ekonominiam potencialui skatinant tvarų vystymąsi, taip pat augimo ir darbo vietų kūrimo srityse, ir jų poveikiui socialinei gerovei; mano, kad tai būtų galima padaryti, pvz., patvirtinus naujus derybų dėl naujos partnerystės su AKR šalimis po 2020 m. įgaliojimus; ragina šioje srityje parengti ES lygmens rodiklius, kurie būtų priemonė prisidėti prie diskusijų dėl kultūros politikos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi jaunimo judumo ir universitetų bendradarbiavimo programų svarbą, kaip itin vertingas ilgalaikių akademinių ir kultūrinių ryšių užmezgimo priemones; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją sustiprinti programų „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“, „Europa piliečiams“ ir „Horizontas 2020“ tarptautinį aspektą; šiuo atžvilgiu primena labai svarbų vaidmenį, kurį atlieka ES programos kultūros, švietimo, jaunimo reikalų ir sporto srityse kaip esminiai veiksniai kovojant su netolerancija ir išankstinėmis nuostatomis, taip pat stiprinant bendrumo jausmą ir pagarbą kultūrų įvairovei; ragina Komisiją skatinti, ypač atsižvelgiant į Europos kaimynystės politiką, arčiausiai ES esančių šalių partnerių dalyvavimą šiose programose; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pripažįsta Komisijos pastangas skatinti bendradarbiavimo mokslo, mokslinių tyrimų, švietimo ir kultūros srityse kaip švelniosios galios priemonių Europos išorės santykiuose vaidmenį; pabrėžia, kad mainai mokslo ir kultūros srityje prisideda prie pajėgumų stiprinimo ir konfliktų sprendimo, ypač palaikant santykius su kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją stiprinti ir plėsti ES įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME), kad ji apimtų tarptautinių kultūrinių ryšių strategiją, ir pasitelkiant ES temines programas stiprinti MVĮ, veikiančias ne ES šalių kultūros sektoriuje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia Regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, taip pat regioninių bei vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės vaidmenį kuriant strategiją; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad Parlamentas turėtų atlikti aktyvų vaidmenį propaguojant kultūrą, kai vykdomi ES išorės veiksmai, taip pat ir per savo informacijos ir ryšių palaikymo biurus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją ir EIVT nustatyti „ryšių centrą“ kiekvienoje ES delegacijoje palaikyti ryšiams su valstybių narių nacionaliniais kultūros institutais, atstovais ir vietos pilietine visuomene, veikėjais ir valdžios institucijomis, struktūrinio dialogo procese siekiant bendrai nustatyti bendras prioritetines sritis, poreikius ir bendradarbiavimo metodus, ir skirti tam tinkamą biudžetą ir mokymus; prašo Komisiją ir EIVT kas dvejus metus teikti ataskaitą Europos Parlamentui dėl įgyvendinimo būklės ir pasiektų rezultatų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina skirti tinkamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius EIVT tarptautiniams kultūriniams ryšiams, kad EIVT galėtų skatinti ir nukreipti įvairias ES tarnybas, nagrinėjančias tarptautinių kultūrinių ryšių klausimus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pasisako už tai, kad tarptautiniai kultūriniai ryšiai būtų švietimo, mokymo ir mokslinių tyrimų dalykas, siekiant stiprinti veikėjų pajėgumus šioje srityje, taip pat gerinti kultūrinį dalyvavimą pasitelkiant švietimą, be kita ko, teikiant ES darbuotojams tinkamus kultūrinės kompetencijos srities mokymus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina aiškiai suformuluoti valstybių narių kultūros institutų vaidmenį ES kultūrinės įtakos už jos ribų požiūriu, kuris turi būti vykdomas taikant įtraukų ir bendrą europinį požiūrį, naudojantis ES nacionalinių kultūros institutų tinklu (angl. EUNIC) bei kitais forumais, ir siūlo taikyti įtraukų ir vienodą požiūrį visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinę visuomenę, atžvilgiu; šiuo atžvilgiu palankiai vertina valstybių narių kultūros įstaigų iki šiol atliktą darbą; ragina toliau bendradarbiauti užsienyje, siekiant optimizuoti valstybių narių interesus, ypatingą dėmesį skiriant mažesnėms valstybėms narėms ir užsienyje kultūros institutų neturinčioms valstybėms narėms bei jų kultūros atstovavimo poreikiams; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina stiprinti strateginę partnerystę su UNESCO įgyvendinant bendrą komunikatą, naudojantis jos patikimumu Europoje ir pasauline aprėptimi, siekiant keleriopai padidinti bendrų veiksmų su visais ES ir ne ES suinteresuotaisiais subjektais poveikį, ir apsvarstyti galimybę susieti ją su būsimomis darbo grupėmis ar patariamosiomis tarybomis, siekiant padėti įgyvendinti komunikatą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad būtina iš naujo apibrėžti nacionalinių kultūros institutų vaidmenį kultūros mainuose, atsižvelgiant į tai, kad kai kurie iš jų turi senas tradicijas ir daug kontaktų trečiosiose šalyse, kurie galėtų suteikti tvirtą pagrindą įvairių Europos veikėjų bendradarbiavimui ir ryšiams; be to, pabrėžia jų potencialą, nes jie gali skatinti ir palengvinti dvišalius santykius tarp šalių ir padėti plėtoti bei įgyvendinti Europos kultūros diplomatijos strategiją; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę toliau remti individualiai pritaikytos studijų programos „Europos Sąjungos lankytojų programa“ (angl. EUVP) plėtrą, nes tai galinga priemonė siekiant sustiprinti dialogą, paskatinti demokratiją ir suteikti nuolatinę platformą jauniems ir būsimiems lyderiams bei nuomonės formuotojams iš trečiųjų šalių bei pagrindiniams ES institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyviams; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina tai, kad sukurta kultūrinės diplomatijos platforma, ir ragina, kad ji būtų tvari, o jos tikslai, rezultatai ir valdymas būtų reguliariai įvertinami; pripažįsta, kad daug skirtingų institucinių ir neinstitucinių suinteresuotųjų subjektų (20) yra aktyvūs tarptautinių kultūrinių ryšių srityje, ir ragina Komisiją skatinti struktūrinį dialogą tarp visų suinteresuotųjų subjektų, be kita ko, taikant atvirojo koordinavimo metodą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina nedelsiant sukurti pavojuje esančio paveldo prevencijos, vertinimo, atkūrimo ir nuostolių vertinimo mechanizmą, įskaitant greitojo reagavimo į nepaprastąją padėtį mechanizmą siekiant apsaugoti paveldą šalyse, kuriose vyksta konfliktai, remiantis JT „Kultūros žydrųjų šalmų“ iniciatyvos patirtimi, glaudžiai ir struktūriškai bendradarbiaujant su UNESCO ir naudojantis Europos Žemės stebėjimo programos „Copernicus“ technologine parama; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2347, kurioje teigiama, kad kultūros paveldo naikinimas gali būti laikomas karo nusikaltimu, ir ragina ES ir EIVT dirbti su visais partneriais siekiant prisidėti prie konfliktų prevencijos, taikos kūrimo bei atstatymo ir susitaikymo procesų visose srityse, kurios nukentėjo nuo konflikto; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina ES lygmeniu koordinuotai kovoti su neteisėta prekyba kultūros objektais, pavogtais per ginkluotus konfliktus ir karus, taip pat grąžinti šiuos objektus, pripažįstant, kad koordinuotumas yra itin svarbus stengiantis sustabdyti teroristinių grupuočių finansavimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad būtina stiprinti strateginę ES ir UNESCO partnerystę sukuriant ilgalaikę bendradarbiavimo ir ryšių bendrų prioritetų klausimais platformą, siekiant veiksmingai spręsti bendrus uždavinius kultūros ir švietimo srityse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | siūlo Europos kultūros forume ir Europos vystymosi dienose ypatingą dėmesį skirti struktūriniam dialogui su pilietine visuomene ir suinteresuotaisiais subjektais ES tarptautinių kultūrinių ryšių tema; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją surengti specialų kultūros ir vystymosi veikėjų kolokviumą / forumą dėl kultūros ir plėtros, vadovaujantis 2009 m. balandžio mėn. ES ir AKR šalių Briuselio deklaracija, ir atverti jį ES kaimyninių šalių ir kitų strateginių partnerių šalių veikėjams; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad sprendimas dėl Europos kultūros paveldo metų (2018-ųjų) yra galimybė prisidėti prie kultūros paveldo skatinimo pasitelkiant integruotą požiūrį, nes tai svarbus ES tarptautinis aspektas, grindžiamas šalių partnerių susidomėjimu Europos paveldu ir praktine patirtimi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina veiksmingai įgyvendinti jau esamas teisines priemones, siekiant geriau apsaugoti kultūros paveldą, autorių teises ir intelektinę nuosavybę; prašo Komisijos pateikti numatytą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų reguliuojamas kultūros prekių importas į ES, visų pirma iš konfliktų zonų, kaip priemonę kovoti su nelegalia prekyba; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina ES ir valstybes nares, kurios pasirašė ir ratifikavo 2005 m. UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, taigi ir įsipareigojo ją įgyvendinti, remti bendrus veiksmus dėl jos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

51.

Žmonių tarpusavio ryšiais grindžiamas požiūris

| 52. | pritaria bendro komunikato pasiūlymui pereiti nuo principu iš viršaus į apačią grindžiamo demonstravimo požiūrio prie žmonių tarpusavio ryšiais grindžiamo požiūrio, pabrėžiant bendros kūrybos ir bendros gamybos procesus kultūros ir kūrybos pramonės sektoriuose; mano, kad kultūra turėtų pasiekti visus piliečius; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pripažįsta, kad jaunimas yra viena iš pagrindinių tikslinių grupių ES ir šalyse partnerėse ir kad susipažinimas su kitomis kultūromis ir kalbomis suteikia galimybę įgyti patirtį, kuri dažnai suformuoja polinkį visam gyvenimui, taip pat pripažįsta, kad scenos menas, vaizduojamieji menai, gatvės menai, muzika, teatras, kino filmai, literatūra, socialinė žiniasklaida ir apskritai skaitmeninės platformos yra tinkamiausi kanalai jaunimui pasiekti ir įtraukti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prašo išnaudoti bendrus projektus, kuriuos įgyvendina ES ir trečiosios šalys mokslinių tyrimų ir kultūros paveldo skaitmeninimo plėtros srityje, taip pat siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įgyti žinių, kurti naujas paslaugas bei produktus ir skatinti kultūrinį turizmą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina į Europos politiką įtraukti kultūrinio turinio, kurio vienas iš didžiųjų kūrėjų, taip pat skaitmeninėje aplinkoje, yra Europa, vertę ir vaidmenį, siekiant sukurti virtualius gyventojų tinklus visame pasaulyje, padidinti gyventojų dalyvavimą ir paskatinti kultūrinius mainus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina įsteigti ES jungiamumo iniciatyvą siekiant padėti aktyviau dalyvauti jaunimui, kuris yra geografiniu požiūriu nepalankioje padėtyje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvas, kuriomis skatinamas jaunų kultūros srities verslininkų tarpusavio mokymasis, kaip antai programa „Medculture“, arba remiami veiksmai, pvz., mokymas apie tarpkultūrinius ryšius, kaip antai programa „Daugiau Europos“ (angl. „More Europe“); |
| --- | --- |

57.

| 58. | pritaria priemonėmis, kuriomis siekiama, kad trečiosioms šalims būtų kuo lengviau dalyvauti tarpvalstybiniuose ir bendruose projektuose, kaip antai Europos Tarybos kultūros maršrutai, taip pat kad jos būtų įtrauktos veikėjų teisėmis į būsimą strategiją, siūlomą ES delegacijoms trečiosiose šalyse, kad jos savo darbe trečiosiose šalyse galėtų visapusiškai naudotis ES kultūrine veikla, kaip antai Europos kultūros sostinė ir LUX kino apdovanojimas; primena, kad skaitmeninės priemonės, technologinės platformos, tokios kaip EUROPEANA, ir kultūros tinklai gali atlikti esminį vaidmenį norint pasiekti platesnę auditoriją ir skleidžiant geriausią patirtį; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina, remiantis veikiančia mokslo vizos programa, sukurti kultūros vizos programą trečiųjų šalių piliečiams, menininkams ir kitiems kultūros srities specialistams, siekiant puoselėti kultūrinius ryšius ir šalinti kliūtis judumui kultūros sektoriuje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją aktyviau bendradarbiauti su Europos Taryba, visų pirma programose, kuriomis siekiama parodyti, kad kultūra yra demokratijos, kultūrų dialogo, kultūros paveldo ir audiovizualinio sektoriaus veiksnys; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pripažįsta, kad reikia išsamių šios srities žinių, nuodugniai pažinti vietos veikėjus ir pilietinę visuomenę, kad būtų galima pagerinti šių veikėjų galimybes naudotis programomis ir finansavimu bei užtikrinti, kad būtų pasinaudota jų dalyvavimo ES programose ir iniciatyvose didinamuoju poveikiu; rekomenduoja konsultuotis su vietos veikėjais, įskaitant vietos valdžios institucijas, siekiant kartu kurti programas; ragina kurti novatoriškus bendradarbiavimu grindžiamus metodus remiantis jau esamomis priemonėmis ir tinklais (dotacijomis, papildomomis dotacijomis) (21) ir stebėti šių metodų taikymą, atsižvelgiant į lyčių pusiausvyrą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pripažįsta, kad vystymosi strategijos ir programos griežtai sutelktos į materialinį, socialinį ir kultūrinį skurdą; ragina geriau pasiekti pažeidžiamas bendruomenes, įskaitant esančias kaimo ir atokiose vietovėse, siekiant skatinti socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina siekti didesnio ES ir valstybių narių kultūros srities veiklos tarptautiniu lygmeniu matomumo ir geresnės jos sklaidos, be kita ko, nustatant bendras gaires (22) ir kreipiantis į tikslines auditorijas jų vietos kalba; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina pakeisti žiniasklaidos aprėpties paradigmą skatinant teikti Europos kultūros informaciją ir sukurti ES kultūros portalą, rengti festivalius ir apibrėžti Europos kultūros rūmų sąvoką, be kita ko, struktūriškai bendradarbiaujant su vietos žiniasklaida ir socialinės žiniasklaidos platformomis, taip pat bendradarbiaujant su Europos transliuotojų sąjunga (angl. EBU), EURONEWS ir EURANET; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina ES visapusiškai pasinaudoti multimedijos mokslinių tyrimų teikiamais privalumais siekiant suvokti dabartinius iššūkius ir galimybes besivystančiose šalyse, įskaitant kultūros srityje, taip pat vertinant kultūros vaidmenį vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo srityse; |
| --- | --- |

65.

Visuotinė ES strategija

| 66. | pabrėžia svarbų kultūros, kaip švelniosios galios priemonės ir kaip taikos palaikymo, stabilumo ir susitaikymo, taip pat kaip tvaraus socialinio ir ekonominio vystymosi bei žmogaus socialinės raidos varomosios jėgos, vaidmenį ES išorės politikoje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia esminį švietimo ir kultūros vaidmenį skatinant pilietiškumą ir tarpkultūrinius įgūdžius, taip pat suteikiant geresnių socialinių, žmogiškųjų ir ekonominių galimybių; |
| --- | --- |

67.

| 68. | džiaugiasi, kad visuotinė ES strategija pabrėžia kultūrų ir religijų dialogą stiprinant tarpusavio supratimą; vis dėlto apgailestauja, kad neminima kultūros ir meno, kaip veiksnių, sulaikančių radikalizmą ir terorizmą, vertė; todėl prašo, kad būtų gerinamos priemonės, konkrečiai skirtos kultūros sektoriui ir bendradarbiavimui su šio sektoriaus atstovais stiprinti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją stiprinti bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, tokiomis kaip Jungtinės Tautos, UNESCO, Interpolas, Pasaulio muitinių organizacija ir Tarptautinė muziejų taryba, siekiant sustiprinti kovą su prekyba kultūros vertybėmis, kuri gali būti naudinga finansuojant nusikalstamą veiklą, įskaitant teroristinių organizacijų finansavimą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę įgyvendinant visuotinės ES strategijos veiksmų planą suteikti kultūros klausimams specialų vaidmenį; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pabrėžia, kad ES, kurios pagrindą sudaro žmogaus orumo, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės principų ir žmogaus teisių pagarba, išorės politikoje turėtų remtis įgyta patirtimi ir išmoktomis pamokomis, ir šiuo pagrindu turėtų būti plėtojami santykiai su trečiosiomis šalimis pasitelkiant kultūrą ir kultūros paveldą; pažymi, kad šiuo atžvilgiu tai taip pat suteiktų galimybę ES demonstruoti ir eksportuoti savo kultūrines vertybes; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina įgyvendinti tikslingą kultūros ir švietimo politiką, kuria galima remti pagrindinius ES užsienio ir saugumo politikos tikslus ir prisidėti prie demokratijos ir teisinės valstybės stiprinimo bei žmogaus teisių apsaugos; primena, kad 2018-ieji metai bus 70-osios Jungtinių Tautų visuotinės žmogaus teisių deklaracijos metinės; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pripažįsta, kad ES kultūrinė įtaka sudaro jai sąlygas projektuoti matomumą tarptautiniuose reikaluose per įvairaus jos kultūrinio tapatumo kanalus; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena, kad švietimas ir kultūra yra esminiai veiksniai siekiant sudaryti palankesnes sąlygas iki 2030 m. pasiekti darnaus vystymosi tikslus, ypatingą dėmesį skiriant miestų atnaujinimui ir miestams Europoje ir pasaulyje; todėl ragina pasiūlyme dėl naujo Europos konsensuso dėl vystymosi pabrėžti kultūros vaidmenį ir kultūrų raiškos apsaugą ir skatinimą; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina stiprinti tarptautinius kultūrinius ryšius diskutuojant dėl migracijos ir pabėgėlių politikos; primygtinai ragina ES, kurios stiprybę sudaro tai, kad ji yra suvienijusi įvairovę, laikytis harmoningo požiūrio, pagal kurį būtų gerbiami kultūrų skirtumai ir diasporos atliktų itin svarbų vaidmenį; pabrėžia, kad kultūra turėtų būti tiltas į tarpusavio supratimą, siekiant gyventi kartu didesnėje darnoje; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pripažįsta, kad ES taip pat veikia specifinėse aplinkose, kuriose politinis kontekstas ir teisinės sistemos yra priešiškos ir represinės kultūrinių ryšių atžvilgiu; pripažįsta, kad trečiosiose šalyse ES dažnai kenčia nuo netikslios, dalinės ir subjektyvios informacijos padarinių ir yra aiškios propagandos taikinys; ragina imtis konkrečių priemonių ir atitinkamų veiksmų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina ES ir valstybes nares didinti švietimo ir kultūros paslaugų prieinamumo, visų pirma nepilnamečiams migrantams ir pabėgėliams ES ir trečiosiose šalyse, išteklius; prašo remti „švietimo koridorius“ universitetų studentams ES universitetuose, bendradarbiaujant su telematikos universitetais ir visada gerbiant kalbų ir kultūrų įvairovę; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina Komisiją ir EIVT puoselėti kultūrinius ryšius su tiesioginiais ES kaimynais siekiant propaguoti konkrečius veiksmus, kuriais siekiama skatinti kultūrų dialogą (23) ir spręsti ES patiriamas migracijos, saugumo ir radikalėjimo problemas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rekomenduoja ES bendradarbiauti su visomis atitinkamomis šioje srityje dirbančiomis institucijomis ir vietos partneriais siekiant savo tikslų tarptautinių kultūrinių ryšių srityje naudojantis daugiašaliu bendradarbiavimu tarptautinėse organizacijose ir partnerystėmis su svarbiausiais veikėjais vietoje; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją ir EIVT stiprinti bendradarbiavimą su Europos Taryba dėl išplėstinio dalinio susitarimo dėl kultūros maršrutų, kuris yra institucinė priemonė, skirta žmonių kultūriniams ryšiams stiprinti, taip pat su trečiosiomis šalimis, siekiant skatinti pagrindines kultūrų įvairovės vertybes, kultūrų dialogą ir tvarią mažiau žinomų kultūros objektų teritorijų plėtrą, kartu išsaugant bendrą jų kultūros paveldą; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina ES glaudžiai bendradarbiauti su visomis valstybėmis, kurios siekia tų pačių tikslų bei laikosi tų pačių vertybių ir yra pasirengusios imtis veiksmų, kad jas remtų; pabrėžia, kad tai itin svarbu, siekiant nustatyti teisėtus ir pastovius veiksmus, kad ES būtų pripažinta kaip pasaulinio masto veikėja; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  http://ec.europa.eu/culture/library/publications/global-cultural-citizenship_en.pdf

(2)  OL C 287, 2007 11 29, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0441.

(4)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/199.

(5)  OL C 320, 2008 12 16, p. 10.

(6)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 135.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0005.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0403.

(9)  OL C 463, 2014 12 23, p. 4.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0293.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0486.

(12)  OL C 417, 2015 12 15, p. 41.

(13)  OL C 346, 2016 9 21, p. 55.

(14)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 32.

(15)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/563418/IPOL_STU (2016)563418_EN.pdf.

(16)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2013/513985/IPOL-CULT_ET(2013)513985_EN.pdf.

(17)  http://ec.europa.eu/dgs/fpi/showcases/eu_perceptions_study_en.htm.

(18)  Pavyzdžiui, „Erasmus“, „Horizontas 2020“ ir „Kūrybiška Europa“.

(19)  Pavyzdžiui, 1974 m. Parlamento ir Komisijos sukurta ES lankytojų programa (angl. EUVP) – tai individuali mokymosi programa perspektyviems jauniesiems lyderiams ir nuomonės formuotojams iš ne Europos Sąjungos šalių, o šios programos šūkis – „ES vertybių populiarinimas pasaulyje nuo 1974 m.“.

(20)  Komisijos generaliniai direktoratai (būtent Švietimo, jaunimo, sporto ir kultūros (EAC), Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi (DEVCO), Kaimynystės politikos ir plėtros derybų (NEAR), Mokslinių tyrimų ir inovacijų (RTD) bei Ryšių tinklų, turinio ir technologijų (CONNECT)), EIVT, Užsienio politikos priemonių tarnyba (FPI), ES delegacijos, valstybių narių delegacijos, valstybių narių kultūros institutai užsienyje, Europos Taryba, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas, ES nacionalinių kultūros institutų tinklas (EUNIC), Tarptautinė muziejų taryba (ICOM), Tarptautinis kultūros vertybių išsaugojimo ir restauravimo studijų centras (ICCROM), UNESCO, tarptautinės organizacijos, pilietinės visuomenės organizacijos, nevyriausybinės organizacijos, vietos kultūros veikėjai, gatvės menininkai ir kitos platformos bei tinklai.

(21)  Pavyzdžiui, ES finansuojama programa MEDCULTURE, kuria siekiama kurti ir tobulinti kultūros politiką ir praktiką, susijusią su kultūros sektoriumi. Taikant dalyvaujamąjį požiūrį įtraukiami pilietinės visuomenės veikėjai, ministerijos, privačiosios ir viešosios institucijos, dirbančios kultūros srityje, taip pat kiti susiję sektoriai.

(22)  Vienas iš pasiūlymų būtų sukurti „kultūros ambasadorių“ instituciją; šie ambasadoriai būtų asmenys, atsidavę Europos integracijai ir tarptautiniams santykiams bei juos remiantys (institucija turėtų būtų panaši į JT gerosios valios ambasadorių). Tai galėtų būti menininkai, muzikantai, rašytojai ir pan.

(23)  Pavyzdžiui, ES finansuojamas projektas „Young Arab Voice“.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/124 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/124

---

P8_TA(2017)0305

ES pramonės strategijos parengimas kaip strateginis prioritetas augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl plataus užmojo ES pramonės strategijos parengimo kaip strateginio prioriteto augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti (2017/2732(RSP))

(2018/C 334/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 9, 151, 152 straipsnius, 153 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 173 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 9, 151, 152 straipsnius, 153 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 173 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14, 27 ir 30 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14, 27 ir 30 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į SESV ir Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį ir į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV ir Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį ir į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 22 d. Komisijos komunikatą „Dėl Europos pramonės atgimimo“ (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 22 d. Komisijos komunikatą „Dėl Europos pramonės atgimimo“ (COM(2014)0014),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (COM(2012)0582),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko J. C. Junckerio politines gaires „Nauja pradžia Europai. Mano darbotvarkė: darbo vietų kūrimas, augimas, teisingumas ir demokratiniai pokyčiai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko J. C. Junckerio politines gaires „Nauja pradžia Europai. Mano darbotvarkė: darbo vietų kūrimas, augimas, teisingumas ir demokratiniai pokyčiai“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 5 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos politikos poreikio atsižvelgiant į pastarojo meto bendrovių „Caterpillar“ ir „Alstom“ atvejus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 5 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos politikos poreikio atsižvelgiant į pastarojo meto bendrovių „Caterpillar“ ir „Alstom“ atvejus (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 15 d. ir 2017 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 15 d. ir 2017 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl pramonės konkurencingumo darbotvarkės, dėl Europos pramonės skaitmeninės pertvarkos ir dėl dokumentų rinkinio „Bendrosios skaitmeninės rinkos technologijos ir viešųjų paslaugų modernizavimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl pramonės konkurencingumo darbotvarkės, dėl Europos pramonės skaitmeninės pertvarkos ir dėl dokumentų rinkinio „Bendrosios skaitmeninės rinkos technologijos ir viešųjų paslaugų modernizavimas“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“ (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“ (COM(2016)0180),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl Europos pramonės skaitmeninimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl Europos pramonės skaitmeninimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 29 d. Tarybos išvadas dėl būsimos ES pramonės politikos strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 29 d. Tarybos išvadas dėl būsimos ES pramonės politikos strategijos,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamento ratifikuotą Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamento ratifikuotą Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl ES pramonės strategijos parengimo kaip strateginio prioriteto augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti (O-000047/2017 – B8-0319/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl ES pramonės strategijos parengimo kaip strateginio prioriteto augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti (O-000047/2017 – B8-0319/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Europos pramonė daugelyje pramonės sektorių pirmauja pasaulyje, jos eksporto mastas sudaro daugiau kaip pusę Europos eksporto, jai skiriama maždaug 65 proc. investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, joje sukurta daugiau kaip 50 mln. darbo vietų (tiesiogiai ir netiesiogiai, t. y. 20 proc. Europos darbo vietų); |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos pramonė daugelyje pramonės sektorių pirmauja pasaulyje, jos eksporto mastas sudaro daugiau kaip pusę Europos eksporto, jai skiriama maždaug 65 proc. investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, joje sukurta daugiau kaip 50 mln. darbo vietų (tiesiogiai ir netiesiogiai, t. y. 20 proc. Europos darbo vietų);

| B. | kadangi Europos gamybos pramonės indėlis į ES BVP per pastaruosius 20 metų sumažėjo nuo 19 proc. iki mažiau nei 15,5 proc., be to, per minėtąjį laikotarpį sumažėjo šios pramonės indėlis į darbo vietų kūrimą ir investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos gamybos pramonės indėlis į ES BVP per pastaruosius 20 metų sumažėjo nuo 19 proc. iki mažiau nei 15,5 proc., be to, per minėtąjį laikotarpį sumažėjo šios pramonės indėlis į darbo vietų kūrimą ir investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą;

| C. | kadangi būtina stiprinti mūsų pramonės pagrindą, kad ES būtų išlaikytos žinios ir praktinė patirtis; |
| --- | --- |

C.

kadangi būtina stiprinti mūsų pramonės pagrindą, kad ES būtų išlaikytos žinios ir praktinė patirtis;

| D. | kadangi ES politika turi sudaryti sąlygas, kad Europos pramonė galėtų išlaikyti savo konkurencingumą ir pajėgumą investuoti Europoje, spręsti klausimus, susijusius su socialiniais ir aplinkosaugos iššūkiais, įskaitant klimato kaitą, ir kartu išlikti lyderė socialinės ir aplinkosaugos atsakomybės požiūriu; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES politika turi sudaryti sąlygas, kad Europos pramonė galėtų išlaikyti savo konkurencingumą ir pajėgumą investuoti Europoje, spręsti klausimus, susijusius su socialiniais ir aplinkosaugos iššūkiais, įskaitant klimato kaitą, ir kartu išlikti lyderė socialinės ir aplinkosaugos atsakomybės požiūriu;

| E. | kadangi žiedinė ekonomika gali daryti didelį teigiamą poveikį Europos reindustrializacijai ir suvartojamo elektros energijos kiekio bei priklausomybės nuo trečiųjų šalių žaliavų mažinimui ir kadangi investicijos į atsinaujinančiąją energiją ir efektyvų energijos vartojimą yra svarbi varomoji jėga skatinant pramonės atnaujinimą, galintį sudaryti sąlygas teigiamų ciklų kartojimuisi; |
| --- | --- |

E.

kadangi žiedinė ekonomika gali daryti didelį teigiamą poveikį Europos reindustrializacijai ir suvartojamo elektros energijos kiekio bei priklausomybės nuo trečiųjų šalių žaliavų mažinimui ir kadangi investicijos į atsinaujinančiąją energiją ir efektyvų energijos vartojimą yra svarbi varomoji jėga skatinant pramonės atnaujinimą, galintį sudaryti sąlygas teigiamų ciklų kartojimuisi;

| F. | kadangi plataus užmojo inovacijų politika, kuria remiama aukštos kokybės, novatoriškų, efektyviai energiją naudojančių produktų gamyba ir skatinami tvarūs procesai, suteiks ES galimybę didinti savo konkurencingumą pasaulio mastu; kadangi inovacijos, investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, užimtumas ir įgūdžių atnaujinimas – tai būtini tvaraus ekonomikos augimo elementai; kadangi novatoriška pramonė labai priklauso nuo ES mokslinių tyrimų pajėgumų, mokslinių tyrimų pažangos ir visų pirma bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje; |
| --- | --- |

F.

kadangi plataus užmojo inovacijų politika, kuria remiama aukštos kokybės, novatoriškų, efektyviai energiją naudojančių produktų gamyba ir skatinami tvarūs procesai, suteiks ES galimybę didinti savo konkurencingumą pasaulio mastu; kadangi inovacijos, investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, užimtumas ir įgūdžių atnaujinimas – tai būtini tvaraus ekonomikos augimo elementai; kadangi novatoriška pramonė labai priklauso nuo ES mokslinių tyrimų pajėgumų, mokslinių tyrimų pažangos ir visų pirma bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje;

| G. | kadangi Europos pramonė (tiek smulkaus, tiek stambaus masto) susiduria su pasauline konkurencija ir kadangi integruota ir veikianti vidaus rinka bei atvira ir sąžininga prekyba su trečiosiomis šalimis yra labai svarbios ES pramonei, turint omenyje tai, kad sąžininga prekyba pramonės produktais turi būti vykdoma laikantis ES standartų; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos pramonė (tiek smulkaus, tiek stambaus masto) susiduria su pasauline konkurencija ir kadangi integruota ir veikianti vidaus rinka bei atvira ir sąžininga prekyba su trečiosiomis šalimis yra labai svarbios ES pramonei, turint omenyje tai, kad sąžininga prekyba pramonės produktais turi būti vykdoma laikantis ES standartų;

| H. | kadangi mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios sudaro didžiąją daugumą Europos įmonių ir yra pagrindinė varomoji ES pramonės jėga, dėl pasaulinių ekonomikos pokyčių ir finansinių bei administracinių kliūčių kyla didžiulių iššūkių; |
| --- | --- |

H.

kadangi mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios sudaro didžiąją daugumą Europos įmonių ir yra pagrindinė varomoji ES pramonės jėga, dėl pasaulinių ekonomikos pokyčių ir finansinių bei administracinių kliūčių kyla didžiulių iššūkių;

| I. | kadangi moterys verslininkės sudaro tik 31 proc. ES savarankiškai dirbančių asmenų ir 30 proc. pradedančiųjų verslininkų ir pramonės sektoriuje joms šiuo metu nepakankamai atstovaujama, visų pirma su mokslu ir inžinerija susijusiose bei vadovaujamosiose pareigose; |
| --- | --- |

I.

kadangi moterys verslininkės sudaro tik 31 proc. ES savarankiškai dirbančių asmenų ir 30 proc. pradedančiųjų verslininkų ir pramonės sektoriuje joms šiuo metu nepakankamai atstovaujama, visų pirma su mokslu ir inžinerija susijusiose bei vadovaujamosiose pareigose;

| J. | kadangi dabar daugiau kaip 60 proc. visų įmonių yra šeimos verslas ir tos įmonės sukuria iki 50 proc. visų Europos Sąjungos privačiojo sektoriaus darbo vietų; |
| --- | --- |

J.

kadangi dabar daugiau kaip 60 proc. visų įmonių yra šeimos verslas ir tos įmonės sukuria iki 50 proc. visų Europos Sąjungos privačiojo sektoriaus darbo vietų;

| K. | kadangi paramos pramonės skaitmeninimui strategija yra labai svarbi siekiant užtikrinti Europos ekonomikos konkurencingumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi paramos pramonės skaitmeninimui strategija yra labai svarbi siekiant užtikrinti Europos ekonomikos konkurencingumą;

| L. | kadangi ES finansavimo priemonės ir programos yra strategiškai svarbios skatinant konkurencingumą, pritraukiant investicijų į ES ir vengiant investicijų nutekėjimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES finansavimo priemonės ir programos yra strategiškai svarbios skatinant konkurencingumą, pritraukiant investicijų į ES ir vengiant investicijų nutekėjimo;

| 1. | pabrėžia esminę pramonės, kaip tvaraus ekonomikos augimo, užimtumo ir inovacijų Europoje variklio, svarbą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti ir atnaujinti technologinį pagrindą Europoje, ir kartu primena ES tikslą užtikrinti, kad iki 2020 m. 20 proc. Sąjungos BVP būtų gauta iš pramonės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis iki 2018 m. pradžios parengti Sąjungos nuoseklią ir išsamią pramonės politikos strategiją ir veiksmų planą, kurie būtų orientuoti į Europos reindustrializaciją, kartu su tikslais, rodikliais, priemonėmis ir tvarkaraščiais; ragina Komisiją šią strategiją grįsti pramonės politikos integravimo į ES strategines politikos iniciatyvas poveikio vertinimu ir plataus masto dialogu su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, be to, visose pagrindinėse politinėse iniciatyvose atsižvelgti pramonės konkurencingumo ir tvarumo aspektus; atkreipia dėmesį į tai, kad tokia Sąjungos strategija turi būti pagrįsta, inter alia, skaitmeninimu, efektyvaus energijos ir išteklių naudojimo ekonomika, taip pat gyvavimo ciklo bei žiedinės ekonomikos požiūriu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad Europos reguliavimo sistema ir viešosios bei privačios investicijos turėtų sudaryti sąlygas pramonės įmonėms prisitaikyti prie atitinkamų pokyčių ir imtis išankstinių veiksmų siekiant prisidėti prie darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo, regionų konvergencijos ir teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į MVĮ, pagrindinės varomosios ES pramonės jėgos, vaidmenį ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti tvirtas vertės grandines tarp MVĮ, vidutinės kapitalizacijos įmonių ir didelių įmonių, o ES pramonės politiką reikia vykdyti taip, kad ji būtų palanki MVĮ ir kad būtų sprendžiami joms tenkantys uždaviniai; pabrėžia, kad reikia remti verslui palankios aplinkos kūrimą užtikrinant visoms ES MVĮ, startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms, jauniesiems verslininkams, visų pirma inovatyviausiose srityse, ir socialinės ekonomikos įmonėms vienodas veiklos sąlygas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad konkurencingumo grupės, verslo tinklai ir skaitmeninių inovacijų centrai yra labai naudingos priemonės atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams suburti; ragina ES remti viešąsias investicijas į inovacijas, nes jos turi strateginę reikšmę šioje srityje; prašo Komisijos remti šias grupes ir jų bendradarbiavimą Europos lygmeniu, užtikrinant MVĮ, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimą regionų ir vietos lygmeniu; ragina Komisiją plėtoti pažangiosios specializacijos platformas ir taip skatinti tarpsektorinius ir tarpdisciplininius ryšius; pabrėžia būtinybę stiprinti regionų bendradarbiavimą, siekiant plėtoti tarptautinio bendradarbiavimo galimybes ir steigti tarpsektorinius inovacijų aljansus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją nustatyti iššūkius ir kliūtis, su kuriomis susiduria verslininkėmis norinčios tapti moterys, ir skatinti bei remti moterų lyderystę ir kovos su nelygybe darbo užmokesčio ir galimybės eiti bet kokias pareigas srityse būdus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra įsitikinęs, kad ES konkurencingumo ir tvarumo požiūriu ES pramonė turėtų būti laikoma strategine vertybe; pabrėžia, kad tik turėdama stiprią ir atsparią pramonę ir į ateitį orientuotą pramonės politiką ES galės spręsti įvairius ateityje kilsiančius iššūkius, įskaitant tvarią reindustrializaciją, pasaulinę konkurenciją, sparčią technologinę pažangą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia energetikos sąjungos, bendrosios skaitmeninės rinkos, Skaitmeninės darbotvarkės ir Europos jungčių per tinkamą, ateičiai pritaikytą ir veiksmingą infrastruktūrą svarbą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad, siekiant didinti konkurencingumą Europoje, labai svarbu, kad ES remtų kokybinį Europos produktų augimą, tam pasitelkdama reindustrializacijos procesus, visų pirma mokslinius tyrimus ir skaitmeninimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad siekiant padėti Sąjungos pramonei susidoroti su sparčių ekonomikos ir reglamentavimo permainų keliamais sunkumais dabartiniame globalizuotame pasaulyje, būtina stiprinti Europos pramonės patrauklumą tiesioginėms Europos ir užsienio investicijoms; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu laiku priimti Sąjungos pramonės strategiją, todėl primena, kad kitoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) būtina ir toliau skirti pakankamai lėšų pramonės sektoriui, visų pirma pasitelkiant specialias priemones ir fondus, pavyzdžiui, Europos struktūrinius ir investicijų fondus, programą „Horizontas 2020“, Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) ir COSME; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena ES įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą; ragina integruoti į ES pramonės strategiją veiksmingas finansavimo priemones ir priemones, padedančias mažinti su anglies dioksidu susijusią riziką ir kovoti su anglies dioksido nutekėjimo pavojumi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į poreikį visapusiškai išnaudoti pramonės potencialą, visų pirma aplinkosaugos technologijų srityje, ir užtikrinti, kad pramonės sektoriai nuolat plėtotų ir skleistų geriausius prieinamus gamybos būdus ir kuriamas inovacijas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia būtinybę mažinti administracinę naštą ir atitikties kainą įmonėms, įskaitant šeimos įmones, ir užtikrinti ES teisės aktų dėl vartotojų, sveikatos ir saugumo bei aplinkos apsaugos veiksmingumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia atviros ir sąžiningos tarptautinės prekybos, grindžiamos bendromis taisyklėmis ir vienodomis veiklos sąlygomis, svarbą ES pramonei; ragina užtikrinti labiau suderinti prekybos politiką ir pramonės politiką siekiant užkirsti kelią nenuoseklumui, dėl kurio gali būti perkeliamos įmonės ir toliau mažėti pramonės mastai ES; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog ES prekybos politika nebūtų naudojama antikonkurencinei praktikai skatinti; pabrėžia, kad ES turi parengti nuoseklią, su PPO taisyklėmis suderinamą ir veiksmingą kovos su dempingu ir subsidijomis strategiją; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad Europos pramonė susiduria su pasauline konkurencija, todėl ragina Komisiją įvertinti rinkos apibrėžties tinkamumą ir dabartinį ES konkurencijos taisyklių rinkinį, kad būtų atsižvelgta į atitinkamų pasaulinių rinkų raidą ir naują pagrindinių nacionalinių rinkos dalyvių trečiosiose šalyse vaidmenį; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti užsienyje įsisteigusių valstybės valdomų įmonių, gaunančių iš savo šalių vyriausybių paramą ir subsidijas, teikiamas tokiais būdais, kuriuos pagal ES bendrosios rinkos taisykles taikyti ES įmonėms draudžiama, vaidmeniui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis tikrinti trečiųjų šalių tiesiogines užsienio investicijas į ES strategines pramonės šakas, infrastruktūrą ir svarbias ateities technologijas ar kitus svarbius išteklius, kurie yra svarbūs užtikrinant saugumą ir apsaugant prieigą prie jų, kadangi Europa labai priklauso nuo tiesioginių užsienio investicijų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad būtina, konsultuojant su visais susijusiais partneriais, įskaitant socialinius partnerius ir ir mokslininkus, koordinuoti ES pastangas siekiant remti naujus įgūdžius ir perkvalifikavimą, kvalifikacijos kėlimą ir mokymąsi visą gyvenimą, kaip raginama Komisijos Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena svarbų ES strandartizacijos vaidmenį ir ragina daug dėmesio skirti itin svarbiam ES vaidmeniui tarptautinių standartų organizacijose; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia suderinti ES veiksmus ir jais siekti sumažinti priklausomybę nuo trečiųjų šalių išteklių, laikantis keturių krypčių požiūrio į:






  a) | sąžiningą išteklių patekimą į tarptautinę rinką; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

sąžiningą išteklių patekimą į tarptautinę rinką;

| b) | tvarią naudingųjų iškasenų gavybą; |
| --- | --- |

b)

tvarią naudingųjų iškasenų gavybą;

| c) | veiksmingumo technologijų naujoves; |
| --- | --- |

c)

veiksmingumo technologijų naujoves;

| d) | žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

d)

žiedinę ekonomiką;

| 24. | pabrėžia, kad naujoje pramonės politikos strategijoje skirtingos politikos sritys turi būti suderintos su pramonės, visų pirma prekybos, aplinkos, mokslinių tyrimų, sveikatos priežiūros, investicijų, konkurencijos, energetikos, klimato ir kūrybos sektoriaus, politika, kad būtų parengtas vienas nuoseklus požiūris |
| --- | --- |

24.

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  OL C 482, 2016 12 23, p. 89.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0377.

(3)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 131.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0240.

---

2017 m. liepos 6 d., ketvirtadienis

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/128 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/128

---

P8_TA(2017)0306

Pranešimas dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Turkijos

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Turkijos (2016/2308(INI))

(2018/C 334/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, visų pirma į 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl ES ir Turkijos santykių (1) ir 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl žurnalistų padėties Turkijoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, visų pirma į 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl ES ir Turkijos santykių (1) ir 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl žurnalistų padėties Turkijoje (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl Turkijos veiksmų, dėl kurių kyla įtampa Kipro Respublikos išskirtinėje ekonominėje zonoje (3), ir savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją dėl armėnų genocido 100-ųjų metinių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl Turkijos veiksmų, dėl kurių kyla įtampa Kipro Respublikos išskirtinėje ekonominėje zonoje (3), ir savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją dėl armėnų genocido 100-ųjų metinių (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES plėtros politikos (COM(2016)0715 ir 2016 m. ataskaitą dėl Turkijos (SWD(2016)0366), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES plėtros politikos (COM(2016)0715 ir 2016 m. ataskaitą dėl Turkijos (SWD(2016)0366),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. pirmininkaujančios valstybės narės išvadas ir ankstesnes atitinkamas Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. pirmininkaujančios valstybės narės išvadas ir ankstesnes atitinkamas Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. derybų su Turkija programą, ir visų pirma į derybas reglamentuojančius principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. derybų su Turkija programą, ir visų pirma į derybas reglamentuojančius principus,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/157/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystės su Turkijos Respublika programoje (5) (toliau – stojimo partnerystė), ir į ankstesnius 2001 m., 2003 m. ir 2006 m. Tarybos sprendimus dėl stojimo partnerystės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/157/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystės su Turkijos Respublika programoje (5) (toliau – stojimo partnerystė), ir į ankstesnius 2001 m., 2003 m. ir 2006 m. Tarybos sprendimus dėl stojimo partnerystės,

| — | atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą po 2015 m. lapkričio 29 d. ES ir Turkijos aukščiausiojo lygio susitikimo ir ES ir Turkijos veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą po 2015 m. lapkričio 29 d. ES ir Turkijos aukščiausiojo lygio susitikimo ir ES ir Turkijos veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 21 d. Europos bendrijos ir jos valstybių narių paskelbtą pareiškimą, pagal kurį įtraukta nuostata, kad visų valstybių narių pripažinimas yra būtinas derybų elementas, taip pat nustatyta, jog reikia, kad Turkija visiškai ir veiksmingai įgyvendintų Ankaros susitarimo papildomą protokolą, be išankstinių nuostatų ir diskriminacijos pašalindama visas laisvo prekių judėjimo kliūtis visų valstybių narių atžvilgiu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 21 d. Europos bendrijos ir jos valstybių narių paskelbtą pareiškimą, pagal kurį įtraukta nuostata, kad visų valstybių narių pripažinimas yra būtinas derybų elementas, taip pat nustatyta, jog reikia, kad Turkija visiškai ir veiksmingai įgyvendintų Ankaros susitarimo papildomą protokolą, be išankstinių nuostatų ir diskriminacijos pašalindama visas laisvo prekių judėjimo kliūtis visų valstybių narių atžvilgiu,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 46 straipsnį, kuriame nurodoma, kad susitariančios šalys įsipareigoja vykdyti ir įgyvendinti galutinius Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimus kiekvienoje byloje, su kuria jos susijusios kaip bylos šalys, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 46 straipsnį, kuriame nurodoma, kad susitariančios šalys įsipareigoja vykdyti ir įgyvendinti galutinius Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimus kiekvienoje byloje, su kuria jos susijusios kaip bylos šalys,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Venecijos komisijos nuomones, visų pirma į 2017 m. kovo 10–11 d. nuomones dėl Konstitucijos pakeitimų, kurie bus teikiami balsavimui nacionaliniame referendume, dėl neseniai priimtuose įstatyminiuose dekretuose dėl nepaprastosios padėties numatytų priemonių, susijusių su žiniasklaidos laisve, dėl baudžiamųjų taikos teisėjų pareigų, kompetencijos ir veiklos, į 2016 m. gruodžio 9–10 d. įstatyminius dekretus dėl nepaprastosios padėties Nr. 667–676, priimtus po nepavykusio 2016 m. liepos 15 d. valstybės perversmo, ir 2016 m. spalio 14–15 d. Konstitucijos 83 straipsnio antros pastraipos nuostatų taikymo sustabdymą (parlamentinė neliečiamybė), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Venecijos komisijos nuomones, visų pirma į 2017 m. kovo 10–11 d. nuomones dėl Konstitucijos pakeitimų, kurie bus teikiami balsavimui nacionaliniame referendume, dėl neseniai priimtuose įstatyminiuose dekretuose dėl nepaprastosios padėties numatytų priemonių, susijusių su žiniasklaidos laisve, dėl baudžiamųjų taikos teisėjų pareigų, kompetencijos ir veiklos, į 2016 m. gruodžio 9–10 d. įstatyminius dekretus dėl nepaprastosios padėties Nr. 667–676, priimtus po nepavykusio 2016 m. liepos 15 d. valstybės perversmo, ir 2016 m. spalio 14–15 d. Konstitucijos 83 straipsnio antros pastraipos nuostatų taikymo sustabdymą (parlamentinė neliečiamybė),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro 2016 m. liepos 26 d. pareiškimą dėl priemonių, kurių imtasi paskelbus nepaprastąją padėtį Turkijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro 2016 m. liepos 26 d. pareiškimą dėl priemonių, kurių imtasi paskelbus nepaprastąją padėtį Turkijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 18 d. ES ir Turkijos pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 18 d. ES ir Turkijos pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Pirmoji Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės metinė ataskaita“ (COM(2017)0130) ir į Komisijos 2017 m. kovo 2 d. Penktąją pažangos, padarytos įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą, ataskaitą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai (COM(2017)0204), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Pirmoji Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės metinė ataskaita“ (COM(2017)0130) ir į Komisijos 2017 m. kovo 2 d. Penktąją pažangos, padarytos įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą, ataskaitą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai (COM(2017)0204),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Turkija įsipareigojo įvykdyti Kopenhagos kriterijus, imtis tinkamų ir veiksmingų reformų, puoselėti gerus kaimyninius santykius ir laipsniškai suartėti su ES, ir atsižvelgdamas į tai, kad tokios pastangos turėtų būti laikomos Turkijos galimybe sustiprinti savo institucijas ir tęsti šalies demokratizavimo ir modernizavimo procesą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Turkija įsipareigojo įvykdyti Kopenhagos kriterijus, imtis tinkamų ir veiksmingų reformų, puoselėti gerus kaimyninius santykius ir laipsniškai suartėti su ES, ir atsižvelgdamas į tai, kad tokios pastangos turėtų būti laikomos Turkijos galimybe sustiprinti savo institucijas ir tęsti šalies demokratizavimo ir modernizavimo procesą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Turkija dėl susitarimo dėl dvišalių lengvatinės prekybos sąlygų taikymo srities išplėtimo ir muitų sąjungos modernizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Turkija dėl susitarimo dėl dvišalių lengvatinės prekybos sąlygų taikymo srities išplėtimo ir muitų sąjungos modernizavimo,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad teisinės valstybės principų, visų pirma, be kita ko, valdžių padalijimo principo laikymasis, pagarba demokratijai, saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės, žmogaus teisių, mažumų teisių ir religijos laisvės, asociacijų ir taikių protestų laisvės paisymas yra esminiai derybų proceso klausimai pagal Europos Sąjungos narystei taikomus Kopenhagos kriterijus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad teisinės valstybės principų, visų pirma, be kita ko, valdžių padalijimo principo laikymasis, pagarba demokratijai, saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės, žmogaus teisių, mažumų teisių ir religijos laisvės, asociacijų ir taikių protestų laisvės paisymas yra esminiai derybų proceso klausimai pagal Europos Sąjungos narystei taikomus Kopenhagos kriterijus,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Turkija įvertinta kaip užimanti 155-ą vietą 2017 m. balandžio 26 d. paskelbtame Pasauliniame žiniasklaidos laisvės indekse, yra įvertinta žemesne vieta negu kada nors iki šiol ir kaip viena iš šalių, kurių žurnalistai patyrė daugiausia grasinimų, fizinių išpuolių ir teisminių persekiojimų, įskaitant sulaikymus ir laisvės atėmimo bausmes; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Turkija įvertinta kaip užimanti 155-ą vietą 2017 m. balandžio 26 d. paskelbtame Pasauliniame žiniasklaidos laisvės indekse, yra įvertinta žemesne vieta negu kada nors iki šiol ir kaip viena iš šalių, kurių žurnalistai patyrė daugiausia grasinimų, fizinių išpuolių ir teisminių persekiojimų, įskaitant sulaikymus ir laisvės atėmimo bausmes;

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. lapkričio mėn. Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares laikinai sustabdyti vykstančias stojimo derybas su Turkija ir įsipareigojo tuomet, kai neproporcingos priemonės, taikomos esant nepaprastajai padėčiai Turkijoje, bus panaikintos, persvarstyti savo poziciją, remdamasis patikra, ar teisinės valstybės principai ir pagarba žmogaus teisėms vėl užtikrinama visoje šalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. lapkričio mėn. Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares laikinai sustabdyti vykstančias stojimo derybas su Turkija ir įsipareigojo tuomet, kai neproporcingos priemonės, taikomos esant nepaprastajai padėčiai Turkijoje, bus panaikintos, persvarstyti savo poziciją, remdamasis patikra, ar teisinės valstybės principai ir pagarba žmogaus teisėms vėl užtikrinama visoje šalyje,

| — | atsižvelgdamas į krizę Sirijoje, pastangas siekiant ugnies nutraukimo ir taikaus susitarimo ir į Turkijos įsipareigojimus didinti stabilumą ir propaguoti gerus kaimyninius santykius aktyviai dedant pastangas siekiant išspręsti neišspręstus dvišalius klausimus, ginčus ir konfliktus su kaimyninėmis šalimis dėl sausumos ir jūrų sienų bei oro erdvės vadovaujantis tarptautiniais susitarimais, įskaitant JT jūrų teisės konvenciją ir JT chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į krizę Sirijoje, pastangas siekiant ugnies nutraukimo ir taikaus susitarimo ir į Turkijos įsipareigojimus didinti stabilumą ir propaguoti gerus kaimyninius santykius aktyviai dedant pastangas siekiant išspręsti neišspręstus dvišalius klausimus, ginčus ir konfliktus su kaimyninėmis šalimis dėl sausumos ir jūrų sienų bei oro erdvės vadovaujantis tarptautiniais susitarimais, įskaitant JT jūrų teisės konvenciją ir JT chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Rusijos dalyvavimą Sirijoje, įskaitant jos paramą Sirijos kariuomenės cheminių ginklų naudojimui, dėl kurio toliau destabilizuojama šalis ir didėja pabėgėlių, ieškančių apsaugos Turkijoje ir ES, skaičius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rusijos dalyvavimą Sirijoje, įskaitant jos paramą Sirijos kariuomenės cheminių ginklų naudojimui, dėl kurio toliau destabilizuojama šalis ir didėja pabėgėlių, ieškančių apsaugos Turkijoje ir ES, skaičius,

| — | atsižvelgdamas į Turkijos saugumo padėtį, kuri pablogėjo ir šalies viduje, ir už jos ribų, ir šalyje vykdomus teroristinius išpuolius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Turkijos saugumo padėtį, kuri pablogėjo ir šalies viduje, ir už jos ribų, ir šalyje vykdomus teroristinius išpuolius,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Turkijoje yra daugiausia pabėgėlių visame pasaulyje, įregistruota beveik 3 mln. pabėgėlių iš Sirijos, Irako ir Afganistano, remiantis Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) duomenimis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Turkijoje yra daugiausia pabėgėlių visame pasaulyje, įregistruota beveik 3 mln. pabėgėlių iš Sirijos, Irako ir Afganistano, remiantis Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) duomenimis,

| — | atsižvelgdamas į Turkijos ekonominę ir finansinę padėtį, kurią iš dalies nulėmė neseniai nuvilnijusi atakų banga ir politinis nestabilumas bei gilesnės ekonominės problemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Turkijos ekonominę ir finansinę padėtį, kurią iš dalies nulėmė neseniai nuvilnijusi atakų banga ir politinis nestabilumas bei gilesnės ekonominės problemos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario mėn. Jungtinių Tautų vyriausiojo Žmogaus teisės reikalų komisaro (JTVPK) ataskaitą „Žmogaus teisių padėtis Turkijos pietryčiuose“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario mėn. Jungtinių Tautų vyriausiojo Žmogaus teisės reikalų komisaro (JTVPK) ataskaitą „Žmogaus teisių padėtis Turkijos pietryčiuose“,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Turkija be galo svetingai priėmė didžiulį skaičių šioje šalyje apsigyvenusių pabėgėlių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Turkija be galo svetingai priėmė didžiulį skaičių šioje šalyje apsigyvenusių pabėgėlių,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 17 d. tarptautinės referendumų stebėjimo misijos pareiškimą dėl preliminarių faktų ir išvadų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 17 d. tarptautinės referendumų stebėjimo misijos pareiškimą dėl preliminarių faktų ir išvadų,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 25 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2156 „Demokratinių institucijų veikimas Turkijoje“, kurios rezultatas – atnaujinta stebėsenos procedūra, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 25 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2156 „Demokratinių institucijų veikimas Turkijoje“, kurios rezultatas – atnaujinta stebėsenos procedūra,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0234/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0234/2017),

| A. | atsižvelgdamas į tai, kad milijonai turkų tautybės ir turkų kilmės žmonių dešimtmečiais gyvena valstybėse narėse ir prisideda prie jų gerovės, |
| --- | --- |

A.

atsižvelgdamas į tai, kad milijonai turkų tautybės ir turkų kilmės žmonių dešimtmečiais gyvena valstybėse narėse ir prisideda prie jų gerovės,

Įvadas

| 1. | pabrėžia, kad dėl besitęsiančio karo Sirijoje, didelio pabėgėlių skaičiaus, konflikto pietryčiuose, daugybės žiaurių teroristinių išpuolių ir smurtinio bandymo įvykdyti perversmą, kurio metu nužudyti 248 žmonės, 2016 m. buvo sunkūs metais Turkijos gyventojams; pakartoja, kad griežtai smerkia 2016 m. liepos 15 d. surengtą bandymą įvykdyti perversmą, ir išreiškia savo solidarumą su Turkijos žmonėmis; pripažįsta Turkijos vyriausybės teisę ir pareigą imtis veiksmų, kad kaltininkai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn, užtikrinant, kad būtų paisoma teisinės valstybės principo ir teisės į teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vis dėlto pabrėžia, kad priemonės, kurių imtasi esant nepaprastajai padėčiai, yra didelės apimties, neproporcingos ir turi ilgalaikį neigiamą poveikį daugybei piliečių, taip pat pagrindinių laisvių apsaugai šalyje; smerkia kolektyvinį valstybės tarnautojų ir policijos pareigūnų atleidimą iš darbo, masinį žiniasklaidos priemonių likvidavimą, žurnalistų, akademinės bendruomenės atstovų, teisėjų, žmogaus teisių gynėjų, išrinktų ir neišrinktų pareigūnų, saugumo tarnybų darbuotojų ir eilinių piliečių areštus, jų nuosavybės, turto ir pasų konfiskavimą, daugybės mokyklų ir universitetų uždarymą ir dešimtims tūkstančių Turkijos piliečių taikomą draudimą keliauti remiantis įstatyminiais dekretais dėl nepaprastosios padėties nepriėmus individualių sprendimų ir neužtikrinant laiku atliekamos teisminės peržiūros galimybės; yra susirūpinęs dėl Turkijos privačių bendrovių ir įmonių konfiskavimo ir kai kuriais atvejais nacionalizavimo; ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus kalinius, laikomus neįrodžius jų asmeninio dalyvavimo įvykdant nusikaltimą; tokiomis aplinkybėmis apgailestauja, kad buvo rimtai pažeistos išimtinės parlamento teisės aktų leidybos teisės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad geri ES ir Turkijos santykiai ir didelę papildomą naudą duodantis bendradarbiavimas sprendžiant abiem šalims kylančius uždavinius yra strategiškai svarbūs; pripažįsta, kad nuo 2004 m., kai buvo pradėtos stojimo derybos, ir Turkijoje, ir ES vyko vidaus pokyčių procesai; apgailestauja, kad nėra visapusiškai išnaudojamos stojimo priemonės ir kad buvo pastebėta regresija teisinės valstybės principų ir žmogaus teisių srityse, kurie sudaro Kopenhagos kriterijų esmę, ir kad bėgant metams viešoji parama visiškai Turkijos integracijai į ES susilpnėjo abiejose pusėse; ir toliau yra įsipareigojęs bendradarbiauti ir palaikyti konstruktyvų ir atvirą dialogą su Turkijos vyriausybe siekiant spręsti bendrus uždavinius ir įgyvendinti bendrus prioritetus, pvz., regioninio stabilumo, padėties Sirijoje, migracijos ir saugumo prioritetus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į referendumo, įvykusio 2017 m. balandžio 16 d. esant nepaprastajai padėčiai, rezultatus ir į aplinkybes, dėl kurių nebuvo galima vykdyti sąžiningos kampanijos ir pagrįstai pasirinkti, nes abi kampaniją vykdžiusios šalys neturėjo vienodų sąlygų dėl galimybių ir kadangi buvo pažeistos konstitucinės reformos oponentų teisės; yra labai susirūpinęs dėl įtarimų, kad būta pažeidimų ir plačiai paplitusio sukčiavimo rinkimų metu, įvardytų Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) rinkimų stebėjimo misijos 2017 m. balandžio 17 d. paskelbtose išvadose, keliančiose rimtų abejonių dėl rezultatų galiojimo ir teisėtumo; pritaria tam, kad būtų atliktas visų skundų, susijusių su ESBO ODIHR pareiškime išvardytais pažeidimais, nepriklausomas tyrimas; atkreipia dėmesį į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos sprendimą atnaujinti Turkijos stebėsenos procesą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad Turkija privalo vykdyti savo įsipareigojimus kaip Europos Tarybos narė; ragina Turkiją ir toliau laikytis savo Europos Tarybos narės įsipareigojimų ir įgyvendinti konstitucinius ir teisminės sistemos pakeitimus ir reformas bendradarbiaujant su Venecijos komisija ir pagal jos kriterijus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | griežtai smerkia tai, kad Turkijos Prezidentas ir įvairūs kiti politikai ne kartą išreiškė paramą mirties bausmės taikymo atnaujinimui; primena, kad besąlygiškas mirties bausmės atsisakymas yra esminis ES narystės reikalavimas ir pabrėžia, kad mirties bausmės taikymo atnaujinimas pažeistų Turkijos tarptautinius įsipareigojimus, galėtų sukelti abejonių dėl Turkijos narystės Europos Taryboje ir paskatinti nedelsiant nutraukti stojimo į ES derybas ir pasirengimo narystei paramą; pabrėžia, kad, jei Turkijoje bus surengtas referendumas dėl mirties bausmės taikymo atnaujinimo, valstybės narės turi teisę atsisakyti sudaryti sąlygas šiam balsavimui savo atitinkamose šalyse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena savo poziciją nuo 2016 m. lapkričio mėn. įšaldyti Turkijos stojimo procesą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prašo Komisijos ir valstybių narių laikantis derybos programos nedelsiant oficialiai sustabdyti derybas dėl narystės su Turkija, jei konstitucinės reformos dokumentų rinkinys bus įgyvendintas be pakeitimų; pabrėžia, atsižvelgdamas į Venecijos komisijos pastabas dėl konstitucinės reformos, kad siūlomi Konstitucijos pakeitimai nesuderinami su pagrindiniais valdžių atskyrimo principais, juose nenumatoma pakankama stabdžių ir atsvarų sistema ir jie neatitinka Kopenhagos kriterijų; prašo Komisijos, valstybių narių ir Turkijos surengti atvirą ir sąžiningą diskusiją apie abipusio intereso sritis, dėl kurių būtų galima bendradarbiauti glaudžiau; pabrėžia, kad bet koks ES ir Turkijos tarpusavio politinis įsipareigojimas turėtų būti pagrįstas sąlygiškumo nuostatomis, susijusiomis su pagarba demokratijai, teisinės valstybės principams ir pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

8.

Žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės

| 9. | apgailestaudamas pažymi, kad neproporcingos priemonės, kurių imtasi po nepaprastosios padėties paskelbimo, vykdant sulaikymus, atleidimus iš darbo, areštus ir turto konfiskacijas, buvo nukreiptos ne tik prieš tūkstančius tariamų F. Güleno judėjimo narių ir (arba) rėmėjų, bet ir apskritai prieš turinčius kitokią nuomonę asmenis ir visų pirma opozicijos politines partijas; vis dar laukia įtikinamų įrodymų, susijusių su valstybės perversmą įvykdyti bandžiusiais asmenimis; griežtai smerkia 11 parlamento narių, priklausančių Liaudies demokratinei partijai (HDP), įskaitant jos pirmininkus Figeną Yuksekdagą ir Selahattiną Demirtasą, vieno parlamento nario, priklausančio Liaudies demokratinės partijai, ir 85 kurdų savivaldybių merų įkalinimą; primygtinai ragina Turkijos vyriausybę nedelsiant atšaukti nepaprastąją padėtį; įspėja dėl piktnaudžiavimo kovos su terorizmu priemonėmis įteisinant represijas žmogaus teisių srityje; ragina Europos Žmogaus Teisių Teismą (EŽTT) nedelsiant priimti svarstyti pirmąsias pavyzdines bylas ir užtikrinti, kad pirmieji teismo procesai būtų užbaigti kuo greičiau, nes, regis, nesama veiksmingų nacionalinių teisinės gynybos priemonių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Turkijos valdžios institucijas nuodugniai ištirti įtarimus dėl labai netinkamo elgesio su kaliniais, apie kuriuos pranešė keletas žmogaus teisių organizacijų, ir ragina kaltus dėl žmogaus teisių pažeidimų asmenis patraukti atsakomybėn ir nubausti; yra labai susirūpinęs dėl kalinimo sąlygų; ragina nedelsiant paskelbti naujausias Europos Tarybos kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ir baudimo prevencijos komiteto ataskaitas ir ragina Turkijos valdžios institucijas leisti nacionaliniams ir tarptautiniams stebėtojams stebėti sulaikymo centrus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti visiems asmenims, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, galimybę pasinaudoti tinkamomis ir veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis ir teismine peržiūra laikantis teisinės valstybės principo; pabrėžia, kad nekaltumo prezumpcija yra pagrindinis konstitucinės valstybės principas; pažymi, kad Turkijoje vis tebesitęsiant nepaprastajai padėčiai pirmąsias penkias jų sulaikymo dienas areštuoti piliečiai neturi teisės į teisinę pagalbą, apgailestauja dėl griežtų apribojimų, taikomų sulaikytųjų teisei kreiptis į advokatą; pabrėžia, kad nuo 2016 m. liepos mėn. Turkijos Konstituciniam Teismui pateikta daugiau nei 100 000 skundų, o jis pareiškė neturįs kompetencijos dėl nepaprastosios padėties dekreto; ragina Turkiją kuo skubiau reformuoti Nepaprastosios padėties praktikos tyrimo komisiją taip, kad ji taptų tvirta, nepriklausoma ir visapusiškai įgaliota komisija, kuri galėtų atskirai svarstyti visus atvejus, veiksmingai apdoroti didžiulį skaičių prašymų, kuriuos ji gaus, ir užtikrins, kad nebus netinkamai vilkinama teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | griežtai smerkia didelį regresą, saviraiškos laisvės pažeidimus ir rimtus žiniasklaidos laisvės pažeidimus, įskaitant neproporcingus žiniasklaidos interneto svetainėms ir socialinės žiniasklaidos priemonėms taikomus draudimus; susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad uždaryta maždaug 170 žiniasklaidos priemonių, iš kurių beveik visos yra kurdų kalba veikusios priemonės, ir kad įkalinta daugiau kaip 150 žurnalistų; pabrėžia, kad Turkijos sprendimas blokuoti prieigą prie tinklapio „Wikipedia“ yra rimtas pasikėsinimas į informacijos laisvę; atkreipia dėmesį į blogėjantį Turkijos reitingą organizacijos „Žurnalistai be sienų“ skelbiamame spaudos laisvės indekse, pagal kurį Turkija dabar užima 155-ą vietą tarp 180 šalių; primena, kad laisva ir pliuralistinė spauda, įskaitant laisvą ir atvirą internetą, yra esminė bet kokios demokratinės sistemos dalis, ir primygtinai ragina Turkijos vyriausybę nedelsiant paleisti visus neteisėtai sulaikytus žurnalistus; ragina Turkijos vyriausybę leisti buvusiam EP nariui ir Jungtinio parlamentinio komiteto pirmininkui Joostui Lagendijkui sugrįžti pas savo šeimą į Turkiją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios padėties Turkijos pietryčiuose, visų pirma tuose regionuose, kuriuose nustatyta komendanto valanda, panaudota pernelyg didelė jėga ir kolektyvinė bausmė taikyta visiems gyventojams, ir kur, kaip pranešama, apie 2 000 žmonių buvo nužudyta vykdant saugumo operacijas, ir vertinama, kad laikotarpiu nuo 2015 m. liepos mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn. apie pusė milijono žmonių tapo perkeltaisiais asmenimis; atkreipia dėmesį į tai, kad vietos prokurorai nuolat atsisako pradėti nužudymų, apie kuriuos pranešama, tyrimus ir kad nepriklausomiems stebėtojams uždrausta patekti į šią sritį; primena, kad Turkijos vyriausybės pareiga – ginti visus savo piliečius, nepriklausomai nuo jų kultūrinių ar religinių ištakų ir tikėjimo; apgailestauja dėl plačiai paplitusios ekspropriacijos praktikos, apimančios savivaldybėms priklausančią nuosavybę ir taip pat bažnyčios nuosavybę, nes tai yra religinių mažumų teisių pažeidimas; yra įsitikinęs, kad tik teisingas politinis kurdų klausimo sprendimas gali užtikrinti tvarų stabilumą ir gerovę regione ir visoje Turkijoje, ir todėl ragina abi šalis grįžti prie derybų stalo; atkreipia dėmesį į keletą įstatymų, įskaitant 2016 m. priimtą Įstatymą Nr. 6722 dėl saugumo pajėgų, dalyvaujančių kovojant su teroristinėmis organizacijomis, teisinės apsaugos, kurie sukūrė saugumo pajėgų sistemingo nebaudžiamumo atmosferą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smerkia Turkijos parlamento sprendimą nekonstituciniu būdu panaikinti didelio skaičiaus parlamento narių imunitetą, įskaitant 55 iš 59 HDP priklausančių parlamento narių, taip sudarant sąlygas suimti opozicijos politikus ir stipriai pakenkti parlamento kaip demokratinės institucijos įvaizdžiui; pabrėžia, kad Turkijos Didysis Nacionalinis Medžlisas turėtų būti svarbiausia Turkijos demokratijos institucija ir turėtų atstovauti visiems piliečiams vienodomis sąlygomis; apgailestauja dėl aukštos rinkimų ribos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | yra susirūpinęs, kad teisėjai ir prokurorai toliau patiria didelį politinį spaudimą ir kad 4 000 jų, t. y. beveik ketvirtadalis visų teisėjų ir prokurorų, buvo atleisti iš darbo arba suimti ir buvo konfiskuotas jų turtas; ragina Turkiją atkurti ir įtvirtinti visas teisines garantijas siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma teisminių institucijų nepriklausomumo, be kita ko, iš dalies pakeičiant Įstatymą dėl Aukščiausiosios teisėjų ir prokurorų tarybos (HSYK), kad būtų galima sumažinti vykdomosios valdžios įtaką šioje taryboje; yra itin susirūpinęs dėl to, kad atrodo, jog baudžiamųjų bylų taikos teisėjų institucija, kurią 2014 m. birželio mėn. įsteigė valdžioje buvusi vyriausybė, paversta priekabiavimo priemone siekiant nuslopinti opoziciją ir kontroliuoti plačiajai visuomenei prieinamą informaciją; |
| --- | --- |

15.

| 16. | yra rimtai susirūpinęs dėl to, kad trūksta pagarbos religijos laisvei ir kad diskriminuojamos religinės mažumos, įskaitant krikščionis ir alevitus, taip pat dėl smurto dėl religinių priežasčių, įskaitant žodinius ir fizinius išpuolius, stigmatizaciją ir socialinį spaudimą mokyklose, ir dėl problemų, susijusių su teisėtai steigiamais maldos namais; ragina Turkijos valdžios institucijas skatinti teigiamas ir veiksmingas reformas minties, sąžinės ir religijos laisvių srityje ir suteikti galimybę religinėms bendruomenės įgyti juridinio asmens statusą, sudarant sąlygas labdaros fondams išsirinkti savo valdymo organus, panaikinti visus apribojimus, susijusius su dvasininkų mokymu, skyrimu ir pareigų perėmimu, laikantis atitinkamų EŽTT sprendimų ir Venecijos komisijos rekomendacijų, taip pat panaikinti bet kokios formos religiniais motyvais grindžiamą diskriminaciją ar kliūtis; ragina Turkiją gerbti Ekumeninio patriarchato išskirtinį pobūdį ir svarbą ir pripažinti jo kaip juridinio asmens statusą; pakartoja, jog reikia leisti vėl atidaryti Chalkės seminariją ir panaikinti visas kliūtis jai tinkamai veikti; yra susirūpinęs dėl pastaruoju metu konfiskuotų bažnyčių Dijarbakyro regione; ragina vyriausybę grąžinti jas teisėtiems savininkams; primygtinai ragina Turkijos valdžios institucijas rimtai kovoti su visomis antisemitizmo apraiškomis visuomenėje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Turkiją apsaugoti pažeidžiamiausių grupių ir mažumoms priklausančių asmenų teises; apgailestauja, kad LGBTI asmenų eitynės Ankaroje ir Stambule buvo uždraustos trečius metus iš eilės, buvo malšinamos ir tapo policijos smurto objektu; yra labai susirūpinęs dėl smurto dėl lyties, diskriminacijos, prieš mažumas nukreiptų neapykantą kurstančių kalbų, neapykantos nusikaltimų ir LGBTI asmenų žmogaus teisių pažeidimų; ragina Turkiją imtis tinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią neapykantą mažumoms kurstančioms kalboms ir neapykantos nusikaltimams ir už juos bausti; ragina Turkiją suderinti savo vidaus teisės aktus su Europos Tarybos Stambulo konvencija, kurią ji ratifikavo 2014 m.; palankiai vertina vyriausybės nacionalinę strategiją ir veiksmų planą, skirtą romams, ir ragina Turkijos vyriausybę pradėti įgyvendinti šią strategiją ir nustatyti stebėsenos ir vertinimo mechanizmą; ragina valdžios institucijas šalinti pagrindines romų socialinės įtraukties kliūtis; ragina Turkiją užtikrinti visapusišką visų piliečių lygybę ir spręsti problemas, su kuriomis susiduria mažumų nariai, visų pirma susijusias su švietimu ir nuosavybės teisėmis; pažymi, kad, vykdant Kopenhagos kriterijus, mažumos taip pat turėtų turėti teisę valstybinėse mokyklose įgyti išsilavinimą savo gimtąja kalba; primena, kad svarbu įgyvendinti Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Imbrozo ir Tenedo, ir ragina Turkiją padėti repatrijuoti mažumų šeimas, kurios nori grįžti į salas; palankiai vertina tai, kad Imbrozo saloje atidaromos graikų mažumos mokyklos, nes tai yra teigiamas žingsnis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Turkijos vyriausybę gerbti ir visapusiškai įgyvendinti teisinius įsipareigojimus, kuriuos ji prisiėmė kultūros paveldo apsaugos srityje, ir, visų pirma, sąžiningai parengti integruotą armėnų, graikų, asirų ir kito kultūros paveldo, sunaikinto ar sugriauto per pastarąjį amžių, sąrašą; ragina Turkiją ratifikuoti 2005 m. UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo; ragina Turkiją bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma su Europos Taryba, dėl kovos su prekyba žmonėmis ir jos prevencijos, taip pat dėl tyčinio kultūros paveldo naikinimo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina iniciatyvas, kurių ėmėsi atskiros valstybės narės, paspartinusios prieglobsčio procedūras Turkijos piliečiams, persekiotiems pagal nepaprastosios padėties dekretus; |
| --- | --- |

19.

ES ir Turkijos santykiai

| 20. | ragina stiprinti ES ir Turkijos santykius pagrindinėse bendro intereso srityse, pavyzdžiui, kovos su terorizmu, migracijos, energetikos, ekonomikos ir prekybos srityse, ir primena, kad dialogas ir bendradarbiavimas turėtų būti palaikomas ir skatinamas; mano, kad ES ir Turkijos bendradarbiavimas šiose srityse yra investicija į stabilumą ir klestėjimą ir Turkijoje, ir ES, jeigu yra grindžiamas visapusiška visų šalių pagarba įsipareigojimams dėl pagrindinių teisių ir pagrindinių laisvių; mano, kad pilietinės visuomenės narių tarpusavio bendradarbiavimas yra labai svarbus, ir ragina šiuos ryšius stiprinti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Turkiją labiau suderinti savo užsienio politiką su ES politika; ragina ES ir Turkiją glaudžiau bendradarbiauti bei koordinuoti užsienio politikos iššūkius; laikosi nuomonės, kad Turkijos užsienio reikalų ministras tam tikrais atvejais, kai tikslinga, turėtų būti kviečiamas dalyvauti Užsienio reikalų tarybos posėdžiuose; rekomenduoja Tarybai pakviesti Turkijos vyriausybę į aukščiausiojo lygio susitikimą siekiant aptarti ES ir Turkijos santykius; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad, stiprinant prekybos santykius, Turkijos ir ES valstybių narių piliečiai galėtų gauti konkrečios naudos, ir todėl, atsižvelgdamas į dabartinius muitų sąjungos trūkumus, pritaria Komisijos pasiūlymui pradėti derybas dėl muitų sąjungos modernizavimo; primena, kad ES yra pagrindinė Turkijos prekybos partnerė ir kad du trečdalius tiesioginių užsienio investicijų (TUI) Turkija gauna iš ES valstybių narių; taip pat pabrėžia ekonominę Turkijos, kaip augančios rinkos, reikšmę ES; mano, kad socialinių partnerių dalyvavimas derybose yra itin svarbus; ragina Komisiją į sustiprintą Europos Sąjungos ir Turkijos muitų sąjungą įtraukti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių nuostatą, kaip pagrindinę būtiną sąlygą numatant žmogaus teises ir pagrindines laisves; primena, kad visomis muitų sąjungos teikiamomis galimybėmis bus galima pasinaudoti tik tada, kai Turkija visapusiškai įgyvendins papildomą protokolą visų valstybių narių atžvilgiu; atkreipia dėmesį į Komisijos išvadą, kad tolesnė prekybos integracija su ES būtų paskatinta, jei Turkija pašalintų muitų sąjungos veikimui trukdančias kliūtis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad vizų režimo liberalizavimas yra labai svarbus Turkijos piliečiams, ypač verslininkams ir ES gyvenantiems turkų kilmės žmonėms, ir padės stiprinti žmonių tarpusavio ryšius; ragina Turkijos vyriausybę visapusiškai įvykdyti likusius kriterijus, kaip tai nurodyta vizų režimo liberalizavimo veiksmų plane; pabrėžia, kad kovos su terorizmu teisės aktų persvarstymas yra pagrindinė sąlyga siekiant užtikrinti pagrindines teises ir laisves ir kad vizų režimo liberalizavimas bus įmanomas tik tada, kai bus įvykdyti visi kriterijai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia kovos su korupcija svarbą ir primena Komisijos išvadas, kad korupcija tebėra paplitusi daugelyje sričių ir toliau išlieka rimta problema; yra susirūpinęs, kad pažanga tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir apkaltinamųjų nuosprendžių aukšto lygio pareigūnų korupcijos bylose išlieka lėta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją atsižvelgti į naujausius pokyčius Turkijoje atliekant 2017 m. Turkijos pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) lėšų laikotarpio vidurio peržiūrą ir sustabdyti pasirengimo narystei lėšų skyrimą, jei stojimo derybos būtų sustabdytos; ragina Komisiją, jei šis scenarijus pasitvirtintų, panaudoti šias lėšas siekiant tiesiogiai paremti Turkijos pilietinę visuomenę ir pabėgėlius Turkijoje, daugiau investuoti į žmonių tarpusavio ryšių ir mainų programas, pvz., „Erasmus +“ studentams, akademinės bendruomenės atstovams ir žurnalistams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kuo griežčiausiai smerkia visus teroristinius išpuolius Turkijoje ir tvirtai palaiko Turkijos gyventojus mūsų bendroje kovoje su terorizmu; atkreipia dėmesį į dvišalius ES valstybių narių ir Turkijos santykius bendradarbiaujant kovos su terorizmu srityje „užsienio kovotojų“ klausimu; pabrėžia, kad glaudus Europolo ir Turkijos teisėsaugos agentūrų bendradarbiavimas yra itin svarbus siekiant veiksmingai kovoti su terorizmu; pakartoja, kad smerkia tai, jog Kurdistano darbininkų partija (PKK), kuri nuo 2002 m. yra įtraukta į ES teroristinių organizacijų sąrašą, vėl griebėsi smurto, ir ragina ją sudėti ginklus ir naudoti taikias ir teisėtas priemones savo lūkesčiams išreikšti; pabrėžia, kad taikus kurdų klausimo sprendimas yra taip pat būtinas Turkijos demokratinei ateičiai ir bus pasiektas tik dalyvaujant visoms susijusioms šalims ir demokratinėms jėgoms; ragina atnaujinti derybas, kad būtų pasiektas visapusiškas ir tvarus kurdų klausimo sprendimas; ragina valstybes nares užtikrinti teisės aktų, pagal kuriuos draudžiama naudoti į ES teroristinių organizacijų sąrašą įtrauktų organizacijų ženklus ir simbolius, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apgailestauja dėl Turkijos vyriausybės sprendimo neleisti Vokietijos parlamento nariams apsilankyti Vokietijos karinių pajėgų Indžirlike, nes tai reiškia, kad jie dabar bus perkelti į NATO nepriklausančią šalį, o tai didelis žingsnis atgal užtikrinant veiksmingą bendradarbiavimą tarp NATO sąjungininkių kovojant su terorizmu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina Turkijos vyriausybės ir vietos NVO pastangas ir gyventojų parodytą svetingumą priimant apie 3 mln. pabėgėlių; atkreipia dėmesį į ES ir Turkijos pareiškimą dėl migracijos ir primygtinai ragina valstybes nares inicijuoti savanorišką perkėlimo programą, skirtą labiausiai pažeidžiamiems pabėgėliams Turkijoje; ragina Komisiją užtikrinti ilgalaikes investicijas, skirtas pabėgėliams ir juos priimančioms bendruomenėms Turkijoje, ir užtikrinti tinkamą lėšų panaudojimą; ragina Turkijos vyriausybę suteikti leidimus dirbti visiems pabėgėliams iš Sirijos ir teikti jiems sveikatos priežiūros paslaugas, suteikti galimybę gauti išsilavinimą sirų vaikams; ragina Ankarą ir ES toliau dėti pastangas vykdant koordinuotą patruliavimą Egėjo jūroje, stiprinti pastangas kovojant su neteisėtu migrantų gabenimu ir visiškai bei veiksmingai įgyvendinti ES ir Turkijos readmisijos susitarimą ir dvišalius readmisijos susitarimus, pasirašytus su Bulgarija ir Graikija; |
| --- | --- |

28.

| 29. | griežtai smerkia prezidento R. T. Erdogano pareiškimus, kuriuose jis kaltino kai kuriuos ES lyderius vykdant tam tikrą „nacių praktiką“, o jų šalių piliečius esant „naciais“; atkreipia dėmesį į tai, kad tęstinis svaidymasis tokiais nepagrįstais pareiškimais kenkia Turkijos, kaip politinės partnerės, patikimumui ir kad vidaus konfliktų perkėlimas į užsienio politiką kelia grėsmę taikiam visuomenės sambūviui tose valstybėse narėse, kuriose yra didelės turkų kilmės asmenų bendruomenės; pabrėžia, kad Turkijos vyriausybė turi susilaikyti nuo nuolatinių pastangų mobilizuoti Turkijos išeiviją valstybės narės savo tikslams; susirūpinęs atkreipia dėmesį į pranešimus apie galimą spaudimą Turkijos išeivių bendruomenės nariams, gyvenantiems valstybėse narėse, ir smerkia Turkijos valdžios institucijų vykdomą užsienyje gyvenančių ir dvigubą pilietybę turinčių piliečių sekimą; yra susirūpinęs dėl to, kad daugelio asmenų pasai panaikinami, taip daug žmonių netenka pilietybės ir pažeidžiama 1954 m. Konvencija dėl asmenų be pilietybės statuso ir 1961 m. Jungtinių Tautų konvencija dėl pilietybės neturinčių asmenų skaičiaus mažinimo, ir yra susirūpinęs dėl to, kad pranešama apie Turkijos konsulatų atsisakymą teikti paslaugas kai kuriems savo piliečiams; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pakartoja, kad geri kaimyniniai santykiai yra svarbūs; atsižvelgdamas į tai, ragina Turkiją laikantis JT Chartijos nuostatų ir tarptautinės teisės labiau stengtis išspręsti esamas dvišales problemas, įskaitant neišspręstus teisinius įsipareigojimus ir ginčus su artimiausiomis kaimyninėmis šalimis dėl sausumos ir jūrų sienų bei oro erdvės; ragina Turkijos vyriausybę pasirašyti ir ratifikuoti Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (angl. UNCLOS); primygtinai ragina Turkijos vyriausybę nutraukti nuolatinius Graikijos oro erdvės ir teritorinių vandenų pažeidimus, taip pat gerbti visų savo kaimynų teritorinį vientisumą ir suverenumą; apgailestauja dėl to, kad Turkijos Didžiojo Nacionalinio Medžliso paskelbta karo su Graikija grėsmė vis dar neatšaukta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Turkiją ir Armėniją stengtis normalizuoti santykius; pabrėžia, kad Turkijos ir Armėnijos sienos atidarymas galėtų pagerinti santykius, ypač kalbant apie tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir ekonominę integraciją; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Turkijos vyriausybę sustabdyti savo planus statyti Akuju atominę elektrinę; atkreipia dėmesį į tai, kad numatyta statybos vieta yra regione, kuriame gali būti didelių žemės drebėjimų, tad ji kelia didelę grėsmę ne tik Turkijai, bet ir visam Viduržemio jūros regionui; todėl prašo Turkijos vyriausybės prisijungti prie Espo konvencijos, kurią pasirašiusios šalys įsipareigoja pranešti viena kitai apie svarstomus didelius projektus, galinčius turėti didelį neigiamą poveikį aplinkai didelėje teritorijoje nepaisant sienų, ir tarpusavyje dėl jų konsultuotis; šiuo tikslu prašo Turkijos vyriausybės įtraukti kaimyninių šalių, pvz., Graikijos ir Kipro, vyriausybes arba bent su jomis konsultuotis toliau plėtojant Akuju elektrinės projektą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad, jei būtų išspręsta Kipro problema, teigiamą poveikį pajustų visas regionas, o pirmiausia naudos iš to turėtų ir graikų kilmės, ir turkų kilmės kipriečiai; palankiai vertina 2014 m. vasario 11 d. bendrą deklaraciją kaip pagrindą susitarimui ir teigiamai vertina Kipro graikų ir turkų bendruomenių vadovų pasiektą didelę pažangą derybose dėl susijungimo; palankiai vertina dviejų lyderių susitarimą dėl kelių pasitikėjimo stiprinimo priemonių ir primygtinai ragina įgyvendinti visas sutartas priemones; palankiai vertina keitimąsi pageidaujamais žemėlapiais (tai iki šiol precedento neturėjęs dalykas) ir pirmąją konferenciją dėl Kipro, surengtą Ženevoje kartu su valstybėmis garantais ir dalyvaujant ES, ir remia jos tęstinumą, siekiant abiem pusėms priimtino susitarimo dėl skyriaus apie saugumą ir garantijas; pritaria teisingam, visapusiškam ir perspektyviam susitarimui, pagrįstam dviejų bendruomenių, dviejų zonų federacija, kuri turėtų vieną tarptautinį teisės subjekto statusą, vieną aukščiausiąją valdžią ir vieną pilietybę ir kurioje abi bendruomenės būtų politiškai lygios, vadovaujantis atitinkamomis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis, tarptautine teise, ES acquis ir laikantis principų, kuriais grindžiama Sąjunga; palankiai vertina intensyvesnį šalių bendradarbiavimą siekiant išspręsti Kipro problemą; tikisi, kad Turkija rodys aktyvią paramą derybose siekiant greitai ir sėkmingai jas užbaigti, ir pakartoja, kad Turkijos įsipareigojimas ir indėlis siekiant visapusiško sprendimo ir toliau yra itin svarbūs; ragina visas susijusias šalis aktyviai remti derybų procesą, prisidėti prie teigiamų rezultatų ir išnaudoti visas esamas galimybes; ragina Komisiją pasinaudoti visais savo ištekliais siekiant visapusiškai paremti sėkmingą susivienijimo proceso užbaigimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | dar kartą ragina Turkiją pradėti karinių pajėgų išvedimą iš Kipro, perduoti užtvertą Famagustos zoną Jungtinėms Tautoms pagal JT Saugumo Tarybos (JT ST) rezoliuciją Nr. 550 (1984 m.) ir susilaikyti nuo veiksmų, keičiančių demografinę salos pusiausvyrą, vykdant neteisėtų gyvenviečių politiką; pažymi, kad būtina gerai pasirengti ES teisyno įgyvendinimui būsimoje turkų kilmės kipriečių federacinėje valstijoje įsigaliojus susitarimui dėl sprendimo; šiuo atžvilgiu pripažįsta tolesnį dviejų bendruomenių ad hoc komiteto darbą dėl pasirengimo narystei ES; įsipareigoja stiprinti savo pastangas siekiant bendradarbiauti su Kipro turkų bendruomene jai rengiantis visiškai integruotis į ES ir ragina Komisiją bei valstybes nares padaryti tą patį; giria svarbų Be žinios dingusių asmenų paieškos komiteto (angl. CMP), kuris ieško ir turkų kilmės, ir graikų kilmės dingusių kipriečių, darbą ir palankiai vertina tai, kad buvo užtikrintos geresnės galimybės pateikti į atitinkamas vietoves, įskaitant karines zonas; ragina Turkiją padėti CMP komitetui, teikiant informaciją iš savo karinių archyvų; ragina ypatingai atsižvelgti į CMP atliekamą darbą ir šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad paskirtas Europos Parlamento nuolatinis pranešėjas dingusių asmenų klausimu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta, kad Kipro Respublika turi teisę sudaryti dvišalius susitarimus dėl savo išskirtinės ekonominės zonos; primena savo raginimą Turkijai gerbti visų ES valstybių narių suverenias teises, įskaitant teises į gamtos išteklių geologinius žvalgymus ir eksploatavimą, kai toks žvalgymas ar eksploatavimas vykdomas laikantis ES acquis ir tarptautinės teisės; ragina Turkiją pradėti taikų ginčų sprendimą ir susilaikyti nuo bet kokių grasinimų ar veiksmų, kurie galėtų turėti neigiamą poveikį geriems kaimyniniams santykiams; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tvirtai tiki, kad tik patikimas politinis sprendimas užtikrins Sirijai stabilumą ir sudarys sąlygas galutiniam ISIS („Da‘esh“) ir kitų Sirijoje veikiančių teroristinių grupuočių, kurias nurodė JT, pralaimėjimui; dar kartą patvirtina JT vadovaujamo Ženevos proceso viršenybę; pripažįsta pastangas, dedamas susitikimuose Astanoje, siekiant galutinai nutraukti karo veiksmus ir įsteigti trišalį mechanizmą, kuris stebėtų ir užtikrintų visiškas paliaubas; ragina visus garantus, įskaitant Turkiją, laikytis savo įsipareigojimų ir užtikrinti visišką paliaubų įgyvendinimą bei daryti pažangą sudarant sąlygas visiškai nekliudomam humanitarinės pagalbos teikimui visos šalies mastu, panaikinant apsiaustis ir išlaisvinant visus savavališkai sulaikytus asmenis, visų pirma moteris ir vaikus, laikantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 2268; pakartoja raginimą Turkijai gerbti visų savo kaimynų teritorinį vientisumą ir suverenumą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina išversti šią rezoliuciją į turkų kalbą; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0450.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0423.

(3)  OL C 285, 2016 8 5, p. 11.

(4)  OL C 328, 2016 9 6, p. 2.

(5)  OL L 51, 2008 2 26, p. 4.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/137 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/137

---

P8_TA(2017)0308

Nobelio premijos laureato Liu Xiaobo ir Lee Ming-che atvejai

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nobelio premijos laureato Liu Xiaobo ir Lee Ming-che atvejų (2017/2754(RSP))

(2018/C 334/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Kinijoje, ypač į 2010 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių pažeidimų Kinijoje, visų pirma dėl Liu Xiaobo bylos (1), 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (2) ir 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2013 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Kinijoje, ypač į 2010 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių pažeidimų Kinijoje, visų pirma dėl Liu Xiaobo bylos (1), 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (2) ir 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2013 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini 2017 m. birželio 30 d. pareiškimą dėl Liu Xiaobo padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini 2017 m. birželio 30 d. pareiškimą dėl Liu Xiaobo padėties,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 22 ir 23 d. 35-ąjį ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių klausimais susitikimą Briuselyje ir į Žmogaus teisių pakomitečio pirmininko pareiškimą dėl dialogo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 22 ir 23 d. 35-ąjį ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių klausimais susitikimą Briuselyje ir į Žmogaus teisių pakomitečio pirmininko pareiškimą dėl dialogo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 1 ir 2 d. ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 1 ir 2 d. ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 14 d. ES pareiškimą 34-ojoje Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 14 d. ES pareiškimą 34-ojoje Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 9 d. Europos išorės veiksmų tarnybos pareiškimą dėl Tarptautinės žmogaus teisių dienos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 9 d. Europos išorės veiksmų tarnybos pareiškimą dėl Tarptautinės žmogaus teisių dienos,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. pradėta ES ir Kinijos strateginę partnerystę ir į 2016 m. birželio 22 d. Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Naujos ES strategijos dėl Kinijos elementai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. pradėta ES ir Kinijos strateginę partnerystę ir į 2016 m. birželio 22 d. Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Naujos ES strategijos dėl Kinijos elementai“,

| — | atsižvelgdamas į daugiau nei 350 Kinijos politinių aktyvistų, akademinės bendruomenės narių bei žmogaus teisių gynėjų parengtą ir Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos priėmimo 60-ųjų metinių proga 2008 m. gruodžio 10 d. paskelbtą manifestą „Chartija 08“, kuriame raginama vykdyti socialines, teismines ir vyriausybės reformas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į daugiau nei 350 Kinijos politinių aktyvistų, akademinės bendruomenės narių bei žmogaus teisių gynėjų parengtą ir Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos priėmimo 60-ųjų metinių proga 2008 m. gruodžio 10 d. paskelbtą manifestą „Chartija 08“, kuriame raginama vykdyti socialines, teismines ir vyriausybės reformas,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žinomas Kinijos rašytojas ir žmogaus teisių aktyvistas Liu Xiaobo per pastaruosius 30 metų buvo oficialiai keturis kartus įkalintas; kadangi po to, kai Liu Xiaobo padėjo parengti manifestą, žinomą kaip „Chartija 08“, jis 2009 m. buvo įkalintas vienuolikai metų už tariamą kurstymą vykdyti ardomąją veiklą, nukreiptą prieš valstybės valdžią; kadangi vykdant formalias Liu Xiaobo baudžiamojo persekiojimo procedūras jam neleista turėti atstovų arba pačiam dalyvauti oficialiame bylos nagrinėjime ir daugiau nei dešimties valstybių, įskaitant keletą valstybių narių, diplomatams teismo proceso metu neleista jo stebėti; |
| --- | --- |

A.

kadangi žinomas Kinijos rašytojas ir žmogaus teisių aktyvistas Liu Xiaobo per pastaruosius 30 metų buvo oficialiai keturis kartus įkalintas; kadangi po to, kai Liu Xiaobo padėjo parengti manifestą, žinomą kaip „Chartija 08“, jis 2009 m. buvo įkalintas vienuolikai metų už tariamą kurstymą vykdyti ardomąją veiklą, nukreiptą prieš valstybės valdžią; kadangi vykdant formalias Liu Xiaobo baudžiamojo persekiojimo procedūras jam neleista turėti atstovų arba pačiam dalyvauti oficialiame bylos nagrinėjime ir daugiau nei dešimties valstybių, įskaitant keletą valstybių narių, diplomatams teismo proceso metu neleista jo stebėti;

| B. | kadangi, nors Liu Xiaobo žmonai Liu Xia niekada nebuvo pateikta kaltinimų dėl kokių nors nusikaltimų, ji laikoma namų arešte nuo 2010 m., kai vyras apdovanotas taikos premija, ir nuo to laiko jai nesuteikiama beveik jokių galimybių bendrauti su kitais žmonėmis, išskyrus artimus šeimos narius ir keletą draugų; |
| --- | --- |

B.

kadangi, nors Liu Xiaobo žmonai Liu Xia niekada nebuvo pateikta kaltinimų dėl kokių nors nusikaltimų, ji laikoma namų arešte nuo 2010 m., kai vyras apdovanotas taikos premija, ir nuo to laiko jai nesuteikiama beveik jokių galimybių bendrauti su kitais žmonėmis, išskyrus artimus šeimos narius ir keletą draugų;

| C. | kadangi 2010 m. spalio 8 d. Nobelio komitetas suteikė Liu Xiaobo Nobelio taikos premiją už „ilgametę taikią kovą už pagrindines žmogaus teises Kinijoje“; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2010 m. spalio 8 d. Nobelio komitetas suteikė Liu Xiaobo Nobelio taikos premiją už „ilgametę taikią kovą už pagrindines žmogaus teises Kinijoje“;

| D. | kadangi Liu Xiaobo neseniai buvo perkeltas iš kalėjimo Kinijos šiaurės rytų Liaoningo provincijoje į ligoninę provincijos sostinėje Šenjange, kur jis gydomas dėl sunkios sveikatos būklės po to, kai jam buvo diagnozuotas vėlyvos stadijos kepenų vėžys; |
| --- | --- |

D.

kadangi Liu Xiaobo neseniai buvo perkeltas iš kalėjimo Kinijos šiaurės rytų Liaoningo provincijoje į ligoninę provincijos sostinėje Šenjange, kur jis gydomas dėl sunkios sveikatos būklės po to, kai jam buvo diagnozuotas vėlyvos stadijos kepenų vėžys;

| E. | kadangi Kinijos valdžios institucijos atmetė Liu Xiaobo ir jo žmonos prašymus leisti gydytis už Kinijos ribų arba perkelti jį į jo namus Pekine; |
| --- | --- |

E.

kadangi Kinijos valdžios institucijos atmetė Liu Xiaobo ir jo žmonos prašymus leisti gydytis už Kinijos ribų arba perkelti jį į jo namus Pekine;

| F. | kadangi 2017 m. birželio 29 d. 154 Nobelio premijos laureatai paskelbė bendrą laišką Kinijos Liaudies Respublikos prezidentui, kuriame paragino Kinijos vyriausybę leisti Liu Xiaobo ir jo žmonai Liu Xia vykti į užsienį gydytis; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2017 m. birželio 29 d. 154 Nobelio premijos laureatai paskelbė bendrą laišką Kinijos Liaudies Respublikos prezidentui, kuriame paragino Kinijos vyriausybę leisti Liu Xiaobo ir jo žmonai Liu Xia vykti į užsienį gydytis;

| G. | kadangi žymus Taivano kovos už demokratiją aktyvistas Lee Ming-che, žinomas dėl savo žmogaus teisių gynimo socialinėje žiniasklaidoje, 2017 m. kovo 19 d. dingo keliaudamas iš Makao į Džuhajų Kinijos Guangdongo provincijoje; kadangi Kinijos Taivano reikalų tarnyba spaudos konferencijoje patvirtino, kad „atitinkamos valdžios institucijos“ sulaikė Lee Ming-che ir jo atžvilgiu atlieka tyrimą dėl įtarimu „veikla, kuri kelia pavojų nacionaliniam saugumui“; |
| --- | --- |

G.

kadangi žymus Taivano kovos už demokratiją aktyvistas Lee Ming-che, žinomas dėl savo žmogaus teisių gynimo socialinėje žiniasklaidoje, 2017 m. kovo 19 d. dingo keliaudamas iš Makao į Džuhajų Kinijos Guangdongo provincijoje; kadangi Kinijos Taivano reikalų tarnyba spaudos konferencijoje patvirtino, kad „atitinkamos valdžios institucijos“ sulaikė Lee Ming-che ir jo atžvilgiu atlieka tyrimą dėl įtarimu „veikla, kuri kelia pavojų nacionaliniam saugumui“;

| H. | kadangi Kinijos valdžios institucijos nepateikė jokių patikimų įrodymų dėl šių rimtų kaltinimų Lee Ming-che; kadangi Lee Ming-che sulaikytas blogėjant žemyninės Kinijos ir Taivano santykiams; kadangi Lee Ming-che, naudodamas interneto platformas, kurios gali būti stebimos Kinijos vyriausybės, aktyviai teikė savo draugams Kinijoje informaciją apie Taivano demokratinę politinę kultūrą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Kinijos valdžios institucijos nepateikė jokių patikimų įrodymų dėl šių rimtų kaltinimų Lee Ming-che; kadangi Lee Ming-che sulaikytas blogėjant žemyninės Kinijos ir Taivano santykiams; kadangi Lee Ming-che, naudodamas interneto platformas, kurios gali būti stebimos Kinijos vyriausybės, aktyviai teikė savo draugams Kinijoje informaciją apie Taivano demokratinę politinę kultūrą;

| I. | kadangi Kinija, rodydama savo teikiamą pirmenybę žmonių teisei į minimalų pragyvenimo lygį, per pastaruosius keletą metų pasiekė pažangos įgyvendindama ekonomines ir socialines teises, bet nuo 2013 m. žmogaus teisių padėtis Kinijoje toliau blogėja – padidėjo vyriausybės priešiškumas taikiems disidentams, teisės viršenybės principui, saviraiškos laisvei ir religijos laisvei (pavyzdžiui, neseniai, 2017 m. gegužės 18 d., vyskupas Peter Shao Zhumin buvo prievarta pašalintas iš savo Vendžou vyskupijos); |
| --- | --- |

I.

kadangi Kinija, rodydama savo teikiamą pirmenybę žmonių teisei į minimalų pragyvenimo lygį, per pastaruosius keletą metų pasiekė pažangos įgyvendindama ekonomines ir socialines teises, bet nuo 2013 m. žmogaus teisių padėtis Kinijoje toliau blogėja – padidėjo vyriausybės priešiškumas taikiems disidentams, teisės viršenybės principui, saviraiškos laisvei ir religijos laisvei (pavyzdžiui, neseniai, 2017 m. gegužės 18 d., vyskupas Peter Shao Zhumin buvo prievarta pašalintas iš savo Vendžou vyskupijos);

| J. | kadangi Kinijos vyriausybė priėmė naujus įstatymus, be kita ko, dėl valstybės saugumo, dėl kovos su terorizmu, dėl kibernetinio saugumo ir dėl užsienio NVO valdymo, kurie naudojami siekiant visuomenės aktyvistus ir taikius vyriausybės kritikus persekioti kaip valstybės saugumui grėsmę keliančius asmenis, taip pat siekiant stiprinti cenzūrą, asmenų ir socialinių grupių priežiūrą ir kontrolę bei atgrasyti asmenis nuo žmogaus teisių ir teisės viršenybės propagavimo; |
| --- | --- |

J.

kadangi Kinijos vyriausybė priėmė naujus įstatymus, be kita ko, dėl valstybės saugumo, dėl kovos su terorizmu, dėl kibernetinio saugumo ir dėl užsienio NVO valdymo, kurie naudojami siekiant visuomenės aktyvistus ir taikius vyriausybės kritikus persekioti kaip valstybės saugumui grėsmę keliančius asmenis, taip pat siekiant stiprinti cenzūrą, asmenų ir socialinių grupių priežiūrą ir kontrolę bei atgrasyti asmenis nuo žmogaus teisių ir teisės viršenybės propagavimo;

| K. | kadangi praeitą mėnesį Graikijos vyriausybė atsisakė pritarti ES pareiškimui, kuriame kritikuojamos represijos prieš aktyvistus ir disidentus Kinijoje ir kuris turėjo būti 2017 m. birželio 15 d. Ženevoje pateiktas Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai; kadangi tai buvo pirmas kartas, kai ES nesugebėjo pateikti tokį pareiškimą Jungtinių Tautų svarbiausiam organui žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

K.

kadangi praeitą mėnesį Graikijos vyriausybė atsisakė pritarti ES pareiškimui, kuriame kritikuojamos represijos prieš aktyvistus ir disidentus Kinijoje ir kuris turėjo būti 2017 m. birželio 15 d. Ženevoje pateiktas Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai; kadangi tai buvo pirmas kartas, kai ES nesugebėjo pateikti tokį pareiškimą Jungtinių Tautų svarbiausiam organui žmogaus teisių srityje;

| L. | kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisės viršenybės skatinimas ir paisymas turėtų likti pagrindiniais ilgalaikių ES ir Kinijos santykių klausimais, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir atsižvelgiant į Kinijos išreikštą ketinimą vadovautis tomis pačiomis vertybėmis savo pačios vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo srityse; |
| --- | --- |

L.

kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisės viršenybės skatinimas ir paisymas turėtų likti pagrindiniais ilgalaikių ES ir Kinijos santykių klausimais, laikantis ES įsipareigojimo remti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir atsižvelgiant į Kinijos išreikštą ketinimą vadovautis tomis pačiomis vertybėmis savo pačios vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo srityse;

| 1. | ragina Kinijos vyriausybę nedelsiant besąlygiškai išlaisvinti 2010 m. Nobelio premijos laureatą Liu Xiaobo ir jo žmoną Liu Xia nuo namų arešto ir sudaryti jam galimybę gydytis ten, kurioje jie abu pageidauja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas leisti Liu Xiaobo nevaržomai bendrauti su šeimos nariais, draugais ir advokatais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Kinijos valdžios institucijas nedelsiant išlaisvinti Lee Ming-che, nes nepateikta jokių patikimų įrodymų, susijusių su jo byla, atskleisti informaciją apie tikslią jo buvimo vietą, taip pat užtikrinti, kad per tą laiką Lee Ming-che būtų apsaugotas nuo kankinimų ir kitokio blogo elgesio ir kad jam būtų suteikta galimybė bendrauti su savo šeimos nariais bei jo pasirinktu advokatu ir gauti tinkamas sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tebėra labai susirūpinęs dėl Kinijos vyriausybės nuolatinių pastangų nutildyti pilietinės visuomenės subjektus, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, aktyvistus ir teisininkus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, jog svarbu, kad ES atkreiptų dėmesį į žmogaus teisių pažeidimų Kinijoje problemą per kiekvieną dialogo politinių ir žmogaus teisių klausimais susitikimą su Kinijos valdžios institucijomis, atsižvelgiant į ES įsipareigojimą politikoje Kinijos atžvilgiu parodyti tvirtą, aiškią ir vieningą poziciją, be kita ko, reguliariuose ir labiau į rezultatus orientuotuose dialogo žmogaus teisių klausimais susitikimuose; be to, primena, kad Kinija, joje vykstant reformų procesui ir stiprėjant jos dalyvavimui pasauliniuose procesuose, prisijungė prie tarptautinės žmogaus teisių sistemos pasirašydama įvairias tarptautines sutartis dėl žmogaus teisių; todėl ragina vykdyti dialogą su Kinija siekiant įgyvendinti šiuos įsipareigojimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Kiniją ratifikuoti Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl to, kad Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos 2017 m. birželio mėn. posėdyje Ženevoje ES nepateikė pareiškimo dėl žmogaus teisių Kinijoje; ragina visas ES valstybes nares laikytis tvirtos ir vertybėmis grindžiamos strategijos Kinijos atžvilgiu ir tikisi, kad jos nesiims vienašalių iniciatyvų ar veiksmų, kurie galėtų pakenkti ES veiksmų darnai, veiksmingumui ir nuoseklumui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL C 305 E, 2010 11 11, p. 9.

(2)  OL C 36, 2016 1 29, p. 126.

(3)  OL C 316, 2016 8 30, p. 141.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/140 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/140

---

P8_TA(2017)0309

Eritrėja, ypač Abune Antonios ir Dawit Isaak atvejai

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Eritrėjos, visų pirma Abune Antonioso ir Dawito Isaako atvejų (2017/2755(RSP))

(2018/C 334/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Eritrėjos, ypač į 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl Eritrėjos ir Dawito Isaako atvejo (1) ir 2016 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl padėties Eritrėjoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Eritrėjos, ypač į 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl Eritrėjos ir Dawito Isaako atvejo (1) ir 2016 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl padėties Eritrėjoje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 23 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Eritrėjoje klausimais pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 23 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Eritrėjoje klausimais pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 14 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Eritrėjoje per 35-ąją Žmogaus teisių tarybos sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 14 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Eritrėjoje per 35-ąją Žmogaus teisių tarybos sesiją,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. paskelbtą Jungtinių Tautų žmogaus teisių Eritrėjoje tyrimo komisijos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. paskelbtą Jungtinių Tautų žmogaus teisių Eritrėjoje tyrimo komisijos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas 751 (1992), 1882 (2009), 1907 (2009), 2023 (2011), 2244 (2015) ir 2317 (2016), kuriomis Eritrėjai taikomas ginklų embargas pratęstas iki 2017 m. lapkričio 15 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas 751 (1992), 1882 (2009), 1907 (2009), 2023 (2011), 2244 (2015) ir 2317 (2016), kuriomis Eritrėjai taikomas ginklų embargas pratęstas iki 2017 m. lapkričio 15 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 4 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl naujo postūmio Afrikos ir ES partnerystės srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 4 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl naujo postūmio Afrikos ir ES partnerystės srityje,

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą) su pakeitimais, padarytais 2005 m. ir 2010 m., kurį Eritrėja yra pasirašiusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą) su pakeitimais, padarytais 2005 m. ir 2010 m., kurį Eritrėja yra pasirašiusi,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 1 d. Tarybos sprendimą 2010/127/BUSP dėl ribojančių priemonių Eritrėjai (3), kuris iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimu 2010/414/BUSP (4) ir 2012 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimu 2012/632/BUSP (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 1 d. Tarybos sprendimą 2010/127/BUSP dėl ribojančių priemonių Eritrėjai (3), kuris iš dalies pakeistas 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimu 2010/414/BUSP (4) ir 2012 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimu 2012/632/BUSP (5),

| — | atsižvelgdamas į bylą Nr. 428/12 (2012), pateiktą Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijai Dawito Isaako ir kitų politinių kalinių vardu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bylą Nr. 428/12 (2012), pateiktą Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijai Dawito Isaako ir kitų politinių kalinių vardu,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 22 d. 60-osios Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos sesijos baigiamąją deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 22 d. 60-osios Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos sesijos baigiamąją deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Europos išorės veiksmų tarnybos pranešimą dėl Eritrėjos ir Europos Sąjungos partnerystės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Europos išorės veiksmų tarnybos pranešimą dėl Eritrėjos ir Europos Sąjungos partnerystės,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 3 d. patvirtintą Eritrėjai skirtą nacionalinę orientacinę programą, finansuojamą 11-ojo Europos plėtros fondo lėšomis; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 3 d. patvirtintą Eritrėjai skirtą nacionalinę orientacinę programą, finansuojamą 11-ojo Europos plėtros fondo lėšomis;

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. priimtą Eritrėjos Konstituciją, kuria užtikrinamos pilietinės laisvės, įskaitant religijos laisvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. priimtą Eritrėjos Konstituciją, kuria užtikrinamos pilietinės laisvės, įskaitant religijos laisvę,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių padėtis Eritrėjoje yra viena blogiausių pasaulyje, joje žmogaus teisių pažeidimai yra įprasti ir daromi kiekvieną dieną, ir pastaraisiais metais nematyti jokio padėties pagerėjimo; kadangi Eritrėjos vyriausybė, pasinaudodama valstybės vientisumo išsaugojimo pretekstu, pradėjo plataus masto kampaniją, siekdama išlaikyti gyventojų kontrolę ir apriboti pagrindines laisves; |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių padėtis Eritrėjoje yra viena blogiausių pasaulyje, joje žmogaus teisių pažeidimai yra įprasti ir daromi kiekvieną dieną, ir pastaraisiais metais nematyti jokio padėties pagerėjimo; kadangi Eritrėjos vyriausybė, pasinaudodama valstybės vientisumo išsaugojimo pretekstu, pradėjo plataus masto kampaniją, siekdama išlaikyti gyventojų kontrolę ir apriboti pagrindines laisves;

| B. | kadangi Jungtinių Tautų žmogaus teisių padėties Eritrėjoje tyrimo komisija nustatė, kad pažeidimai, tokie kaip neteisminės egzekucijos, kankinimas (įskaitant seksualinius kankinimus ir seksualinę vergiją), vergijos pavidalo karinė tarnyba, priverstinis darbas ir pasienyje taikoma šaudymo siekiant nužudyti politika, gali būti laikomi nusikaltimais žmoniškumui; |
| --- | --- |

B.

kadangi Jungtinių Tautų žmogaus teisių padėties Eritrėjoje tyrimo komisija nustatė, kad pažeidimai, tokie kaip neteisminės egzekucijos, kankinimas (įskaitant seksualinius kankinimus ir seksualinę vergiją), vergijos pavidalo karinė tarnyba, priverstinis darbas ir pasienyje taikoma šaudymo siekiant nužudyti politika, gali būti laikomi nusikaltimais žmoniškumui;

| C. | kadangi 2001 m. rugsėjo mėn. Eritrėjos valdžios institucijos suėmė dešimtis piliečių, pasirašiusių atvirą laišką, kuriame reikalauta demokratinių reformų; kadangi sulaikytiesiems nebuvo iškelti kaltinimai padarius nusikaltimą ir jiems nebuvo iškeltos bylos teisme, ir dauguma jų iki šiol tebėra įkalinti; kadangi, nepaisant plataus masto žmogaus teisių grupių ir tarptautinių stebėtojų raginimų juos išlaisvinti, pranešama, kad kai kurie iš šių žmonių mirė kalėjime; kadangi 2016 m. birželio 20 d. Eritrėjos užsienio reikalų ministras Osman Saleh, kalbėdamas apie sulaikytuosius kaip apie politinius kalinius, pareiškė, kad jie visi yra gyvi ir kad jie bus teisiami tada, kai vyriausybė nuspręs; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2001 m. rugsėjo mėn. Eritrėjos valdžios institucijos suėmė dešimtis piliečių, pasirašiusių atvirą laišką, kuriame reikalauta demokratinių reformų; kadangi sulaikytiesiems nebuvo iškelti kaltinimai padarius nusikaltimą ir jiems nebuvo iškeltos bylos teisme, ir dauguma jų iki šiol tebėra įkalinti; kadangi, nepaisant plataus masto žmogaus teisių grupių ir tarptautinių stebėtojų raginimų juos išlaisvinti, pranešama, kad kai kurie iš šių žmonių mirė kalėjime; kadangi 2016 m. birželio 20 d. Eritrėjos užsienio reikalų ministras Osman Saleh, kalbėdamas apie sulaikytuosius kaip apie politinius kalinius, pareiškė, kad jie visi yra gyvi ir kad jie bus teisiami tada, kai vyriausybė nuspręs;

| D. | kadangi 2001 m. rugsėjo 23 d., Eritrėjos vyriausybei uždraudus privačią žiniasklaidą, suimtas dvigubą Eritrėjos ir Švedijos pilietybę turintis Dawit Isaak; kadangi paskutinį kartą su juo susiekta 2005 m.; kadangi kalinamas Dawit Isaak tapo tarptautiniu kovos už spaudos laisvę Eritrėjoje simboliu – naujausią pripažinimą jam suteikė nepriklausoma tarptautinė žiniasklaidos specialistų žiuri, kuri jam skyrė 2017 m. UNESCO ir Guillermo Cano pasaulio spaudos laisvės apdovanojimą už drąsą, pasipriešinimą ir ryžtą kovoti už žodžio laisvę; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2001 m. rugsėjo 23 d., Eritrėjos vyriausybei uždraudus privačią žiniasklaidą, suimtas dvigubą Eritrėjos ir Švedijos pilietybę turintis Dawit Isaak; kadangi paskutinį kartą su juo susiekta 2005 m.; kadangi kalinamas Dawit Isaak tapo tarptautiniu kovos už spaudos laisvę Eritrėjoje simboliu – naujausią pripažinimą jam suteikė nepriklausoma tarptautinė žiniasklaidos specialistų žiuri, kuri jam skyrė 2017 m. UNESCO ir Guillermo Cano pasaulio spaudos laisvės apdovanojimą už drąsą, pasipriešinimą ir ryžtą kovoti už žodžio laisvę;

| E. | kadangi Dawito Isaako šeima patiria nepakeliamas kančias ir nežinomybę dėl jo dingimo ir turi labai mažai žinių apie mylimo žmogaus būklę, buvimo vietą ar ateities perspektyvas; |
| --- | --- |

E.

kadangi Dawito Isaako šeima patiria nepakeliamas kančias ir nežinomybę dėl jo dingimo ir turi labai mažai žinių apie mylimo žmogaus būklę, buvimo vietą ar ateities perspektyvas;

| F. | kadangi per 2001 m. rugsėjo mėn. susidorojimą 11 politikų – visi jie yra buvę valdančiosios Tautos fronto už demokratiją ir teisingumą (PFDJ) centrinės tarybos nariai, įskaitant buvusį užsienio reikalų ministrą Petrosą Solomoną – suimti už tai, kad paskelbė atvirą laišką vyriausybei ir prezidentui Isaiasui Afewerki, kuriame raginama vykdyti reformas ir demokratinį dialogą; kadangi kitą savaitę suimti 10 žurnalistų, įskaitant D. Isaaką; |
| --- | --- |

F.

kadangi per 2001 m. rugsėjo mėn. susidorojimą 11 politikų – visi jie yra buvę valdančiosios Tautos fronto už demokratiją ir teisingumą (PFDJ) centrinės tarybos nariai, įskaitant buvusį užsienio reikalų ministrą Petrosą Solomoną – suimti už tai, kad paskelbė atvirą laišką vyriausybei ir prezidentui Isaiasui Afewerki, kuriame raginama vykdyti reformas ir demokratinį dialogą; kadangi kitą savaitę suimti 10 žurnalistų, įskaitant D. Isaaką;

| G. | kadangi daugybė eritrėjiečių suimami neapibrėžtam laikotarpiui dėl įvairių nepagrįstų priežasčių, pvz., už nepriklausomos nuomonės reiškimą ar be jokio aiškaus pagrindimo; kadangi suimtieji, įskaitant vaikus, kalinami ypatingai sunkiomis sąlygomis, kurios kai kurias atvejais prilygsta kankinimui, ir atsisakoma jiems suteikti medicininę priežiūrą; kadangi tarptautinėms organizacijoms neleidžiama patekti į kalėjimus, išskyrus vieną antžeminį kalėjimą Asmaroje; |
| --- | --- |

G.

kadangi daugybė eritrėjiečių suimami neapibrėžtam laikotarpiui dėl įvairių nepagrįstų priežasčių, pvz., už nepriklausomos nuomonės reiškimą ar be jokio aiškaus pagrindimo; kadangi suimtieji, įskaitant vaikus, kalinami ypatingai sunkiomis sąlygomis, kurios kai kurias atvejais prilygsta kankinimui, ir atsisakoma jiems suteikti medicininę priežiūrą; kadangi tarptautinėms organizacijoms neleidžiama patekti į kalėjimus, išskyrus vieną antžeminį kalėjimą Asmaroje;

| H. | kadangi leidžiamos tik keturios religijos: Eritrėjos ortodoksų bažnyčia, katalikų bažnyčia, liuteronų bažnyčia ir islamas; kadangi visos kitos religijos yra draudžiamos ir kitų religinių bendruomenių nariai ir jų šeimos nariai yra suimami ir kalinami; kadangi nuo 2016 m. vėl išaugo priekabiavimas ir smurtas prieš religinių bendruomenių narius; kadangi, organizacijos „Christian Solidarity Worldwide“ (CSW) duomenimis, vien per 2017 m. gegužės mėn. Eritrėjoje įkalinti 160 krikščionių; |
| --- | --- |

H.

kadangi leidžiamos tik keturios religijos: Eritrėjos ortodoksų bažnyčia, katalikų bažnyčia, liuteronų bažnyčia ir islamas; kadangi visos kitos religijos yra draudžiamos ir kitų religinių bendruomenių nariai ir jų šeimos nariai yra suimami ir kalinami; kadangi nuo 2016 m. vėl išaugo priekabiavimas ir smurtas prieš religinių bendruomenių narius; kadangi, organizacijos „Christian Solidarity Worldwide“ (CSW) duomenimis, vien per 2017 m. gegužės mėn. Eritrėjoje įkalinti 160 krikščionių;

| I. | kadangi nuo 2007 m. kalinamas Eritrėjos ortodoksų bažnyčios, didžiausios šalyje religinės bendruomenės, patriarchas Abune Antonios, atsisakęs ekskomunikuoti 3 000 vyriausybei oponuojančių parapijiečių; kadangi nuo tada jis kalinamas nežinomoje vietoje ir atsisakoma jam suteikti medicininę priežiūrą; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuo 2007 m. kalinamas Eritrėjos ortodoksų bažnyčios, didžiausios šalyje religinės bendruomenės, patriarchas Abune Antonios, atsisakęs ekskomunikuoti 3 000 vyriausybei oponuojančių parapijiečių; kadangi nuo tada jis kalinamas nežinomoje vietoje ir atsisakoma jam suteikti medicininę priežiūrą;

| J. | kadangi Eritrėjoje nėra nepriklausomos teismų sistemos ir nacionalinės asamblėjos; kadangi dėl to, kad šalyje nėra demokratinių institucijų, joje neegzistuoja geras valdymas ir teisinė valstybė ir todėl susiformavo nebaudžiamumo už nusikaltimus žmoniškumui aplinka; |
| --- | --- |

J.

kadangi Eritrėjoje nėra nepriklausomos teismų sistemos ir nacionalinės asamblėjos; kadangi dėl to, kad šalyje nėra demokratinių institucijų, joje neegzistuoja geras valdymas ir teisinė valstybė ir todėl susiformavo nebaudžiamumo už nusikaltimus žmoniškumui aplinka;

| K. | kadangi šalyje yra tik viena politinė partija, Tautos frontas už demokratiją ir teisingumą (PFDJ); kadangi kitos politinės partijos uždraustos; kadangi, organizacijos „Freedom House“ duomenimis, PFDJ ir kariuomenė faktiškai yra vienintelės politinį svorį turinčios institucijos Eritrėjoje ir abi yra griežtai pavaldžios prezidentui; |
| --- | --- |

K.

kadangi šalyje yra tik viena politinė partija, Tautos frontas už demokratiją ir teisingumą (PFDJ); kadangi kitos politinės partijos uždraustos; kadangi, organizacijos „Freedom House“ duomenimis, PFDJ ir kariuomenė faktiškai yra vienintelės politinį svorį turinčios institucijos Eritrėjoje ir abi yra griežtai pavaldžios prezidentui;

| L. | kadangi Eritrėjoje nėra spaudos laisvės, nes nepriklausoma žiniasklaida šalyje uždrausta, ir pagal organizacijos „Reporteriai be sienų“ nustatytą pasaulinį spaudos laisvės indeksą Eritrėja aštuonerius metus iš eilės užima paskutinę vietą iš 170–180 įvertintų šalių; |
| --- | --- |

L.

kadangi Eritrėjoje nėra spaudos laisvės, nes nepriklausoma žiniasklaida šalyje uždrausta, ir pagal organizacijos „Reporteriai be sienų“ nustatytą pasaulinį spaudos laisvės indeksą Eritrėja aštuonerius metus iš eilės užima paskutinę vietą iš 170–180 įvertintų šalių;

| M. | kadangi 1997 m. planuoti prezidento ir parlamento rinkimai taip niekada ir neįvyko ir kadangi tais pačiais metais ratifikuota Konstitucija niekada nebuvo įgyvendinta; kadangi šalyje jau 24 metus nerengiami nacionaliniai rinkimai ir joje iš esmės nėra nepriklausomų teismų, veikiančios nacionalinės asamblėjos ir jokios pilietinės visuomenės; |
| --- | --- |

M.

kadangi 1997 m. planuoti prezidento ir parlamento rinkimai taip niekada ir neįvyko ir kadangi tais pačiais metais ratifikuota Konstitucija niekada nebuvo įgyvendinta; kadangi šalyje jau 24 metus nerengiami nacionaliniai rinkimai ir joje iš esmės nėra nepriklausomų teismų, veikiančios nacionalinės asamblėjos ir jokios pilietinės visuomenės;

| N. | kadangi, remiantis Jungtinių Tautų vystymosi programos 2016 m. žmogaus socialinės raidos ataskaita, 2016 m. pagal žmogaus socialinės raidos indeksą Eritrėja iš 188 šalių užėmė 179-ą vietą; |
| --- | --- |

N.

kadangi, remiantis Jungtinių Tautų vystymosi programos 2016 m. žmogaus socialinės raidos ataskaita, 2016 m. pagal žmogaus socialinės raidos indeksą Eritrėja iš 188 šalių užėmė 179-ą vietą;

| O. | kadangi 2016 m. iš Eritrėjos bėgantys gyventojai sudarė ketvirtą didžiausią grupę (po Sirijos, Irako ir Afganistano gyventojų) žmonių, rizikuojančių leistis į pavojingą kelionę Europos link ir patekti į negailestingų neteisėtu žmonių gabenimu užsiimančių asmenų rankas, kad pavojingai persikeltų per Viduržemio jūrą; kadangi dėl šios priežasties padėtis Eritrėjoje daro tiesioginę įtaką Europai, nes, jei šalyje būtų gerbiamos ir įgyvendinamos žmogaus teisės ir žmonės galėtų gyventi be baimės, eritrėjiečiai galėtų grįžti į tėvynę; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2016 m. iš Eritrėjos bėgantys gyventojai sudarė ketvirtą didžiausią grupę (po Sirijos, Irako ir Afganistano gyventojų) žmonių, rizikuojančių leistis į pavojingą kelionę Europos link ir patekti į negailestingų neteisėtu žmonių gabenimu užsiimančių asmenų rankas, kad pavojingai persikeltų per Viduržemio jūrą; kadangi dėl šios priežasties padėtis Eritrėjoje daro tiesioginę įtaką Europai, nes, jei šalyje būtų gerbiamos ir įgyvendinamos žmogaus teisės ir žmonės galėtų gyventi be baimės, eritrėjiečiai galėtų grįžti į tėvynę;

| P. | kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro duomenimis, iš Eritrėjos pabėgo 400 000 arba 9 proc. visų gyventojų; kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro duomenimis, kas mėnesį iš šalies išvyksta apie 5 000 gyventojų, visų pirma dėl nuolatinių sunkių žmogaus teisių pažeidimų; kadangi 2015 m. pabėgėlio statusas ES buvo suteiktas 69 proc. prieglobsčio prašytojų iš Eritrėjos, o dar 27 proc. prašytojų gavo papildomą apsaugą – tai rodo, kokia rimta persekiojimo grėsmė Eritrėjoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro duomenimis, iš Eritrėjos pabėgo 400 000 arba 9 proc. visų gyventojų; kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro duomenimis, kas mėnesį iš šalies išvyksta apie 5 000 gyventojų, visų pirma dėl nuolatinių sunkių žmogaus teisių pažeidimų; kadangi 2015 m. pabėgėlio statusas ES buvo suteiktas 69 proc. prieglobsčio prašytojų iš Eritrėjos, o dar 27 proc. prašytojų gavo papildomą apsaugą – tai rodo, kokia rimta persekiojimo grėsmė Eritrėjoje;

| Q. | kadangi Eritrėja remia Chartumo procesą (2014 m. lapkričio 28 d. pradėtą ES ir Afrikos Sąjungos iniciatyvą, kuria siekiama spręsti migracijos ir prekybos žmonėmis problemas), kurį vykdant įgyvendinami konkretūs projektai, įskaitant teisminių institucijų pajėgumo stiprinimą ir informuotumo didinimą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Eritrėja remia Chartumo procesą (2014 m. lapkričio 28 d. pradėtą ES ir Afrikos Sąjungos iniciatyvą, kuria siekiama spręsti migracijos ir prekybos žmonėmis problemas), kurį vykdant įgyvendinami konkretūs projektai, įskaitant teisminių institucijų pajėgumo stiprinimą ir informuotumo didinimą;

| R. | kadangi daug jaunimo pabėgo iš šalies, siekdami išvengti vyriausybės represijų ir privalomos karinės tarnybos, kuri dažnai prasideda nuo labai jauno amžiaus ir kurią dauguma eritrėjiečių atlieka neribotą laikotarpį; kadangi dauguma karinę tarnybą atliekančių patenka į vergo padėtį – kontroliuojamas bet koks jų darbas, darbo paieškos ir galimybės turėti šeimą; kadangi šiuo metu apie 400 000 asmenų atlieka priverstinę neribotos trukmės karinę tarnybą ir daugelis jų dirba priverstinį darbą už labai menką atlygį arba išvis be jokio atlyginimo; kadangi šauktinės moterys verčiamos vergauti namuose ir yra seksualiai išnaudojamos; |
| --- | --- |

R.

kadangi daug jaunimo pabėgo iš šalies, siekdami išvengti vyriausybės represijų ir privalomos karinės tarnybos, kuri dažnai prasideda nuo labai jauno amžiaus ir kurią dauguma eritrėjiečių atlieka neribotą laikotarpį; kadangi dauguma karinę tarnybą atliekančių patenka į vergo padėtį – kontroliuojamas bet koks jų darbas, darbo paieškos ir galimybės turėti šeimą; kadangi šiuo metu apie 400 000 asmenų atlieka priverstinę neribotos trukmės karinę tarnybą ir daugelis jų dirba priverstinį darbą už labai menką atlygį arba išvis be jokio atlyginimo; kadangi šauktinės moterys verčiamos vergauti namuose ir yra seksualiai išnaudojamos;

| S. | kadangi visose Eritrėjos visuomenės srityse paplitusi moterų diskriminacija ir smurtas prieš moteris; kadangi moterims ypatingai didelė seksualinio smurto grėsmė kyla ne tik kariuomenėje ir kariuomenės mokymo stovyklose, bet ir pačioje visuomenėje apskritai; kadangi Eritrėjoje apie 89 proc. mergaičių lyties organai sužaloti; kadangi 2007 m. kovo mėn. vyriausybė vis dėlto paskelbė pranešimą, kad moterų lyties organų žalojimas laikomas nusikaltimu, uždraudė tokią praktiką ir tais metais rėmė švietimo programas, kuriomis siekiama užkirsti kelią tokiai praktikai; |
| --- | --- |

S.

kadangi visose Eritrėjos visuomenės srityse paplitusi moterų diskriminacija ir smurtas prieš moteris; kadangi moterims ypatingai didelė seksualinio smurto grėsmė kyla ne tik kariuomenėje ir kariuomenės mokymo stovyklose, bet ir pačioje visuomenėje apskritai; kadangi Eritrėjoje apie 89 proc. mergaičių lyties organai sužaloti; kadangi 2007 m. kovo mėn. vyriausybė vis dėlto paskelbė pranešimą, kad moterų lyties organų žalojimas laikomas nusikaltimu, uždraudė tokią praktiką ir tais metais rėmė švietimo programas, kuriomis siekiama užkirsti kelią tokiai praktikai;

| T. | kadangi totalitarinis režimas mėgina kontroliuoti ir išeivių bendruomenę – taiko 2 proc. išeivių pajamų mokestį, šnipinėja išeivius ir seka Eritrėjoje pasilikusius šeimos narius; |
| --- | --- |

T.

kadangi totalitarinis režimas mėgina kontroliuoti ir išeivių bendruomenę – taiko 2 proc. išeivių pajamų mokestį, šnipinėja išeivius ir seka Eritrėjoje pasilikusius šeimos narius;

| U. | kadangi nuo 2011 m. Eritrėjos režimas neigė, kad šaliai gresia badas; kadangi šiemet dėl itin smarkios sausros kenčia visa Rytų Afrika, taigi susirūpinimas dėl padėties Eritrėjoje didėja; kadangi, pasak UNICEF, 2017 m. sausio mėn. dėl maisto stygiaus nukentėjo 1,5 mln. Eritrėjos gyventojų, įskaitant 15 000 vaikų, kurie kenčia dėl netinkamos mitybos; |
| --- | --- |

U.

kadangi nuo 2011 m. Eritrėjos režimas neigė, kad šaliai gresia badas; kadangi šiemet dėl itin smarkios sausros kenčia visa Rytų Afrika, taigi susirūpinimas dėl padėties Eritrėjoje didėja; kadangi, pasak UNICEF, 2017 m. sausio mėn. dėl maisto stygiaus nukentėjo 1,5 mln. Eritrėjos gyventojų, įskaitant 15 000 vaikų, kurie kenčia dėl netinkamos mitybos;

| V. | kadangi ES yra Eritrėjai svarbi paramos vystymuisi teikėja; kadangi, nepaisant didelio Parlamento susirūpinimo ir priešinimosi, 2016 m. sausio mėn. ES ir Eritrėja pasirašė naują nacionalinę orientacinę programą vadovaujantis 11-uoju EPF, pagal kurią numatyta skirti 200 mln. EUR; kadangi įgyvendinant veiksmus ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas atsinaujinančiajai energijai, valdymui ir viešųjų finansų valdymui, ypač energetikos sektoriuje; |
| --- | --- |

V.

kadangi ES yra Eritrėjai svarbi paramos vystymuisi teikėja; kadangi, nepaisant didelio Parlamento susirūpinimo ir priešinimosi, 2016 m. sausio mėn. ES ir Eritrėja pasirašė naują nacionalinę orientacinę programą vadovaujantis 11-uoju EPF, pagal kurią numatyta skirti 200 mln. EUR; kadangi įgyvendinant veiksmus ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas atsinaujinančiajai energijai, valdymui ir viešųjų finansų valdymui, ypač energetikos sektoriuje;

| 1. | kuo griežčiausiai smerkia Eritrėjoje paplitusius sistemiškus šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus; ragina Eritrėjos vyriausybę liautis kalinus opozicijos narius, žurnalistus, religinius vadovus ir nekaltus civilius gyventojus; reikalauja nedelsiant besąlygiškai išlaisvinti visus sąžinės kalinius Eritrėjoje, visų pirma Dawitą Isaaką ir kitus žurnalistus, kurie kalinami nuo 2001 m. rugsėjo mėn., ir Abune Antoniosą; reikalauja, kad Eritrėjos vyriausybė pateiktų išsamią informaciją apie visų asmenų, kurių fizinė laisvė buvo apribota, likimą ir buvimo vietą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos 2017 m. gegužės mėn. sprendimą ir ragina Eritrėją nedelsiant patvirtinti, kad Dawito Isaako savijauta gera, jį išlaisvinti, leisti jam susitikti su šeima ir teisiniais atstovais bei skirti jam reikiamą kompensaciją už kalėjime praleistus metus; taip pat ragina Eritrėją atšaukti nepriklausomos žiniasklaidos draudimą, kaip savo sprendime yra pažymėjusi ir Afrikos komisija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad, nepaisydama Afrikos komisijos sprendimo, Eritrėja toliau rodo įžūlią nepagarbą tarptautinėms normoms ir pagrindinėms teisėms, įskaitant teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, kankinimo draudimą, saviraiškos laisvę ir teisę į šeimą, taip pat kad Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijos turi paisyti visos šalys; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Eritrėjos vyriausybę išlaisvinti Abune Antoniosą, leisti jam grįžti prie patriarcho pareigų ir liautis trikdžius taikią religinę praktiką šalyje; primena, kad religijos laisvė yra pagrindinė teisė, ir griežtai smerkia bet kokį smurtą ar diskriminaciją dėl religijos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina užtikrinti teisingą kaltinamųjų bylų nagrinėjimą ir panaikinti kankinimą bei kitokį žeminantį elgesį, pvz., maisto, vandens ir medicininės priežiūros ribojimą; primena Eritrėjos vyriausybei, kad ji turi su deramu stropumu atlikti pareigą ištirti neteismines egzekucijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena Eritrėjos vyriausybei, kad nemažai jos veiksmų priskirtini nusikaltimams žmoniškumui, ir, nors Eritrėja nėra Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto šalis, nemažai Romos statuto nuostatų atspindi tarptautinę paprotinę teisę, kurios Eritrėja privalo laikytis; pabrėžia, jog pritaria JT tyrimo komisijos rekomendacijai ir išsamiam rimtų žmogaus teisių pažeidimų ir nusikaltimų žmoniškumui, kuriais įtariamos Eritrėjos valdžios institucijos, tyrimui, siekiant užtikrinti, kad visi kaltais pripažinti asmenys atsakytų už savo veiksmus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiškia savo visapusišką paramą JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Eritrėjoje klausimais darbui; ragina ES bendradarbiaujant su JT ir Afrikos Sąjunga atidžiai stebėti bendrąją padėtį Eritrėjoje ir pranešti apie visus žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimo atvejus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reikalauja, kad Eritrėja visapusiškai laikytųsi JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą ir nedelsiant ją įgyvendintų bei visapusiškai vykdytų įsipareigojimus, prisiimtus pagal Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją – kankinimas draudžiamas abiem šiais dokumentais; su susirūpinimu pažymi, kad vieši ir privatūs subjektai, įskaitant bendroves, itin griežtai varžomi vyriausybės kontrolės; pripažįsta, kad neužtikrinant viešųjų finansų valdymo, įskaitant nacionalinio biudžeto nebuvimą, biudžeto kontrolės vykdyti neįmanoma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Eritrėjos vyriausybę leisti kurti kitas politines partijas – tai būtų svarbiausia priemonė demokratijai šalyje skatinti – taip pat ragina leisti šalyje laisvai veikti žmogaus teisių organizacijoms; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad ES partnerystė su Eritrėja reglamentuojama Kotonu susitarimu ir kad visos šalys turi paisyti šio susitarimo sąlygų, visų pirma pagarbos žmogaus teisėms, demokratijai ir teisinės valstybės principui, bei jas įgyvendinti; todėl ragina ES nustatyti tam tikras sąlygas, kuriomis būtų teikiama jos pagalba, įskaitant tai, kad Eritrėjos vyriausybė turėtų vykdyti tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje ir kad prieš Eritrėjai skiriant bet kokią tolesnę ES pagalbą būtų išlaisvinti politiniai kaliniai; be to, ragina ES pasinaudoti visais turimais instrumentais ir priemonėmis siekiant užtikrinti, kad Eritrėjos vyriausybė vykdytų savo pareigas apsaugoti ir užtikrinti pagrindines teises – taip pat ir svarstant galimybę inicijuoti konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį; prašo išsamiai ir visapusiškai įvertinti Eritrėjai skiriamas lėšas, kurias užtikrina ES ir jos valstybės narės; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nesutinka su svarbios ES pagalbos Eritrėjai atnaujinimu, ypač su sprendimu patvirtinti 200 mln. EUR vertės nacionalinę orientacinę programą Eritrėjai; ragina Komisiją peržiūrėti savo susitarimus dėl tikrinimo, sudarytus su Parlamentu, atidžiai apsvarstyti susirūpinimą Parlamentui keliančius klausimus ir jo pateiktus pasiūlymus bei užtikrinti, kad apie juos būtų pranešta EPF komitetui; mano, kad EPF komitetas turėjo atsižvelgti į ankstesnes Parlamento rekomendacijas netvirtinti nacionalinės orientacinės programos ir tęsti diskusijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją pasirūpinti, kad paskirtu finansavimu naudotųsi ne Eritrėjos vyriausybė, o kad jis būtų griežtai ir skaidriai naudojamas Eritrėjos gyventojų poreikiams, susijusiems su vystymusi, demokratija, žmogaus teisėmis, geru valdymu ir saugumu, taip pat žodžio, spaudos ir susirinkimų laisve, užtikrinti; primygtinai ragina ES užtikrinti, kad neseniai patvirtina pagalba būtų teikiama tam tikromis sąlygomis, taip pat užtikrinti, kad pagal nacionalinę orientacinę programą Eritrėjai būtų padedama svariai perorientuoti savo energetikos politiką, o elektros energija taptų prieinama visiems – ypač kaimo vietovėse, kuriose šiuo metu elektros vis dar nėra; be to, mano, kad pagal nacionalinės orientacinės programos valdymo komponentą dėmesys turėtų būti tvirtai sutelktas į JT vadovaujamo visuotinio periodinio žmogaus teisių vertinimo rekomendacijų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją gauti Eritrėjos vyriausybės garantijas, kad ji įgyvendins demokratines reformas ir užtikrins pagarbą žmogaus teisėms – taip pat ir įgyvendindama visuotinio periodinio vertinimo darbo grupės 18-osios sesijos rekomendacijas, kurioms ji pritarė 2014 m. vasario 7 d.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Tarybą iš naujo įvertinti ES ir Eritrėjos santykius, taip pat šaliai numatytą savo paramą vystymuisi atsižvelgiant į prastus šalies rodiklius žmogaus teisių srityje ir paskelbti, kokių apčiuopiamų rezultatų per pastaruosius metus pasiekta pagalbos programomis; ragina ES ir valstybes nares pasinaudoti visomis prieinamomis priemonėmis, ypač numatytomis pagal Kotonu susitarimą, siekiant užtikrinti, kad Eritrėjos valdžios institucijos laikytųsi savo tarptautinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tvirtai pabrėžia, kad Eritrėja turi leisti tarptautiniams ir regioniniams žmogaus teisių organams, įskaitant specialiuosius pranešėjus, nevaržomai atvykti į šalį stebėti, ar padaryta kokia nors pažanga; prašo Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai aktyviai pritarti JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių padėties Eritrėjoje klausimais įgaliojimų atnaujinimui; ragina Eritrėjos vyriausybę imtis skubių reformų, pvz., atsisakyti vienpartinės sistemos ir atnaujinti Nacionalinės Asamblėjos veiklą bei vėl rengti rinkimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES valstybes nares imtis reikiamų priemonių, kad jų teritorijoje gyvenantiems Eritrėjos piliečiams nebūtų taikomas vadinamasis diasporos mokestis, laikantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 2023 (2011); primena Eritrėjos vyriausybei, kad teisė išvykti iš savo šalies įtvirtinta tarptautinėje žmogaus teisių teisėje; ragina vyriausybę leisti naudotis judėjimo laisve ir liautis rinkus vadinamąjį diasporos mokestį iš užsienyje gyvenančių Eritrėjos piliečių; primygtinai ragina vyriausybę liautis taikius vadinamąją kaltės pagal giminystės ryšį politiką asmenų, kurie savo šalyje vengia karo prievolės, mėgina pabėgti iš Eritrėjos arba nemoka 2 proc. pajamų mokesčio, kurį Eritrėjos ekspatriantams yra nustačiusi Eritrėjos vyriausybė, šeimos nariams; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Eritrėjos vyriausybę laikytis karinės tarnybos statute nustatytos tarnybos trukmės, liautis naudojus savo piliečius priverstiniam darbui, nebeleisti užsienio bendrovėms naudotis šiais šauktiniais už mokestį, sudaryti galimybę atsisakyti karo prievolės dėl įsitikinimų ir užtikrinti šauktinių apsaugą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena Eritrėjai jos įsipareigojimus, prisiimtus pagal TDO konvencijas, ypač susijusius su pilietinės visuomenės organizacijų ir profesinių sąjungų teise burtis, rengti taikias demonstracijas, dalyvauti aptariant viešuosius reikalus ir rengti kampanijas už geresnes darbuotojų teises; ragina Eritrėjos vyriausybę panaikinti politiką, pagal kurią draudžiama NVO, savo banko sąskaitose turinčių mažiau nei 2 mln. USD, veikla; reiškia susirūpinimą dėl Eritrėjoje charakteringo verslo, politikos ir korupcijos ryšio; smerkia užsienio bendroves, prisidedančias prie išnaudojimo priverstiniam darbui, ir prašo visų veiklą Eritrėjoje vykdančių bendrovių užtikrinti geresnę atskaitomybę, deramą stropumą ir informavimo sistemas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į ES pastangas bendradarbiauti su Eritrėja migracijos srityje; pabrėžia, kad ES valstybių narių Eritrėjos piliečiams suteikiamo prieglobsčio ir papildomos apsaugos rodiklis labai aukštas, todėl ragina valstybes nares negrąžinti Eritrėjos gyventojų, mėginančių gauti prieglobstį Europoje, atgal, laikantis Ženevos konvencijos; reikalauja, kad ES valstybės narės laikytųsi negrąžinimo principo, ir primena joms, kad sugrįžę prieglobsčio prašytojai už mėginimą pabėgti gali būti savavališkai kalinami ir kankinami; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Eritrėją bendradarbiauti su tarptautine bendruomene žmogaus teisių srityje; prašo JT Žmogaus teisių tarybos (JT ŽTT) bendradarbiauti su Eritrėja ugdant teismų sistemos pajėgumus: rengti seminarus ir mokymus teisėjams ir advokatams, kad būtų siekiama konstruktyvios pažangos; patvirtina, kad 2017 m. liepos mėn. Eritrėjoje lankysis JT ŽTT vyriausiojo komisaro biuro delegacija, ir ragina šią delegaciją informuoti apie savo įspūdžius ir pamėginti apžiūrėti visas šalies dalis, ypač kalėjimus, kur galima įvertinti sąlygas ir apie jas informuoti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pakartoja, kad yra nepaprastai susirūpinęs dėl šiuo metu itin prastų klimato sąlygų Somalio pusiasalyje, įskaitant Eritrėją, ir jų keliamo rimto maisto ir humanitarinio krizės pavojaus; ragina ES kartu su savo tarptautiniais partneriais didinti paramą neigiamą poveikį patiriantiems gyventojams ir užtikrinti, kad būtų teikiamas reikiamas finansavimas ir pagalba; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smerkia Eritrėjos vyriausybės vykdomą savavališko pilietybės atėmimo politiką ir reikalauja, kad su visais Eritrėjos piliečiais būtų elgiamasi teisingai ir laikantis principo, jog prieš įstatymą visi yra lygūs; pabrėžia, kad prioritetas turi būti teikiamas teisingumo deficito problemos Eritrėjos demokratiniame valdyme sprendimui ir teisinės valstybės atkūrimui, nutraukiant autoritarinį valdymą, pagrįstą savavališko sulaikymo ir kalinimo vienutėje, kankinimo ir kitų žmogaus teisių pažeidimų (kai kurie iš jų gali būti priskirtini nusikaltimams žmoniškumui) baime; |
| --- | --- |

22.

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai, Afrikos Sąjungos tarybai, Rytų Afrikos bendrijai, JT generaliniam sekretoriui, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai bei Eritrėjos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 146.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0090.

(3)  OL L 51, 2010 3 2, p. 19.

(4)  OL L 195, 2010 7 27, p. 74.

(5)  OL L 282, 2012 10 16, p. 46.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/146 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/146

---

P8_TA(2017)0310

Burundis

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burundyje (2017/2756(RSP))

(2018/C 334/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į persvarstytą Kotonu susitarimą, ypač į jo 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į persvarstytą Kotonu susitarimą, ypač į jo 96 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos 2015 m. lapkričio 12 d. rezoliuciją Nr. 2248 (2015) ir 2016 m. liepos 29 d. rezoliuciją Nr. 2266 (2016) dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos 2015 m. lapkričio 12 d. rezoliuciją Nr. 2248 (2015) ir 2016 m. liepos 29 d. rezoliuciją Nr. 2266 (2016) dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 15 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje pateiktą Tarptautinės tyrimų komisijos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 15 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje pateiktą Tarptautinės tyrimų komisijos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 23 d. paskelbtą JT Generalinio Sekretoriaus pirmąjį pranešimą dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 23 d. paskelbtą JT Generalinio Sekretoriaus pirmąjį pranešimą dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 9 d. JT Saugumo Tarybos pareiškimą spaudai dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 9 d. JT Saugumo Tarybos pareiškimą spaudai dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 20 d. paskelbtą nepriklausomo Jungtinių Tautų tyrimo dėl Burundžio ataskaitą (EINUB), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 20 d. paskelbtą nepriklausomo Jungtinių Tautų tyrimo dėl Burundžio ataskaitą (EINUB),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 30 d. priimtą Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 30 d. priimtą Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugpjūčio 28 d. Arušos taikos ir susitaikymo susitarimą dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugpjūčio 28 d. Arušos taikos ir susitaikymo susitarimą dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 13 d. Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimą dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 13 d. Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimą dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdamas į Sprendimą dėl Taikos ir saugumo tarybos veiklos ir dėl taikos ir saugumo padėties Afrikoje (Assembly/AU/Dec.598(XXVI)), priimtą per 26-ąją eilinę Afrikos Sąjungos valstybių ir vyriausybių vadovų asamblėjos sesiją, vykusią 2016 m. sausio 30–31 d. Adis Abeboje (Etiopija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sprendimą dėl Taikos ir saugumo tarybos veiklos ir dėl taikos ir saugumo padėties Afrikoje (Assembly/AU/Dec.598(XXVI)), priimtą per 26-ąją eilinę Afrikos Sąjungos valstybių ir vyriausybių vadovų asamblėjos sesiją, vykusią 2016 m. sausio 30–31 d. Adis Abeboje (Etiopija),

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos sprendimus ir pareiškimus (Assembly/AU/Dec.605-620 (XXVII)), priimtus per 27-ąją eilinę Afrikos Sąjungos valstybių ir vyriausybių vadovų asamblėjos sesiją, vykusią 2016 m. liepos 17–18 d. Kigali (Ruanda), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos sprendimus ir pareiškimus (Assembly/AU/Dec.605-620 (XXVII)), priimtus per 27-ąją eilinę Afrikos Sąjungos valstybių ir vyriausybių vadovų asamblėjos sesiją, vykusią 2016 m. liepos 17–18 d. Kigali (Ruanda),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 4 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Burundžio Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 4 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Burundžio Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 31 d. Rytų Afrikos bendrijos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimą dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 31 d. Rytų Afrikos bendrijos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimą dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento rezoliucijas dėl Burundžio, ypač į 2015 m. liepos 9 d. (1), 2015 m. gruodžio 17 d. (2) ir 2017 m. sausio 19 d. (3) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento rezoliucijas dėl Burundžio, ypač į 2015 m. liepos 9 d. (1), 2015 m. gruodžio 17 d. (2) ir 2017 m. sausio 19 d. (3) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimą (ES) 2016/394 dėl konsultacijų su Burundžio Respublika pagal Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių (AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo 96 straipsnį procedūros baigimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimą (ES) 2016/394 dėl konsultacijų su Burundžio Respublika pagal Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių (AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo 96 straipsnį procedūros baigimo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/1755 ir į Tarybos sprendimus (BUSP) 2015/1763 ir (BUSP) 2016/1745 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/1755 ir į Tarybos sprendimus (BUSP) 2015/1763 ir (BUSP) 2016/1745 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 16 d., gegužės 18 d., birželio 22 d. ir lapkričio 16 d. bei 2016 m. vasario 15 d. Tarybos išvadas dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 16 d., gegužės 18 d., birželio 22 d. ir lapkričio 16 d. bei 2016 m. vasario 15 d. Tarybos išvadas dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2015 m. gegužės 28 d., 2015 m. gruodžio 19 d. ir 2016 m. spalio 21 d. pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2015 m. gegužės 28 d., 2015 m. gruodžio 19 d. ir 2016 m. spalio 21 d. pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 6 d. pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai pareiškimą dėl lygos „Iteka“ (angl. Ligue Iteka) uždraudimo Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 6 d. pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai pareiškimą dėl lygos „Iteka“ (angl. Ligue Iteka) uždraudimo Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į Burundžio konstituciją, ypač į jos 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Burundžio konstituciją, ypač į jos 96 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Burundis paniro į gilią politinę krizę ir jame prasidėjo pilietiniai neramumai po to, kai 2015 m. balandžio mėn. prezidentas Pierre Nkurunziza paskelbė, kad jis, nepaisydamas Burundžio konstitucijos, kurioje prezidento kadencijų skaičius ribojamas iki dviejų, ir Arušos susitarimo, sieks trečios kadencijos; kadangi griežtą nepritarimą dėl jo pakartotinio išrinkimo labai šiurkščiai numalšino vyriausybė ir dėl to šioje šalyje smarkiai pablogėjo žmogaus teisių padėtis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Burundis paniro į gilią politinę krizę ir jame prasidėjo pilietiniai neramumai po to, kai 2015 m. balandžio mėn. prezidentas Pierre Nkurunziza paskelbė, kad jis, nepaisydamas Burundžio konstitucijos, kurioje prezidento kadencijų skaičius ribojamas iki dviejų, ir Arušos susitarimo, sieks trečios kadencijos; kadangi griežtą nepritarimą dėl jo pakartotinio išrinkimo labai šiurkščiai numalšino vyriausybė ir dėl to šioje šalyje smarkiai pablogėjo žmogaus teisių padėtis;

| B. | kadangi, kaip teigia tarptautiniai stebėtojai, nuo 2015 m. liepos mėn. buvo vykdomos labai didelės represijos prieš pakartotiniam prezidento išrinkimui nepritariančią opoziciją; kadangi, kaip teigia JTO, nuo smurto proveržio pradžios žuvo 500 žmonių; kadangi, anot žmogaus teisių organizacijų, daugiau kaip 1 200 žmonių buvo nužudyta, 400–900 tapo priverstinio dingimo aukomis, šimtai ar net tūkstančiai žmonių buvo kankinami, daugiau kaip 10 000 tebėra savavališkai sulaikyti; |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip teigia tarptautiniai stebėtojai, nuo 2015 m. liepos mėn. buvo vykdomos labai didelės represijos prieš pakartotiniam prezidento išrinkimui nepritariančią opoziciją; kadangi, kaip teigia JTO, nuo smurto proveržio pradžios žuvo 500 žmonių; kadangi, anot žmogaus teisių organizacijų, daugiau kaip 1 200 žmonių buvo nužudyta, 400–900 tapo priverstinio dingimo aukomis, šimtai ar net tūkstančiai žmonių buvo kankinami, daugiau kaip 10 000 tebėra savavališkai sulaikyti;

| C. | kadangi prezidentas Pierre Nkurunziza neatmeta galimybės iš dalies pakeisti konstituciją, kad nuo 2020 m. galėtų būti prezidentu ketvirtą kadenciją, ir kadangi vyksta vidinis procesas, kuriuo siekiama panaikinti kadencijų apribojimus; kadangi tai prieštarautų ankstesniems prezidento Pierre’o Nkurunzizos pareiškimams ir sumažintų bendras pastangas, kuriomis siekiama rasti ilgalaikį krizės sprendimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi prezidentas Pierre Nkurunziza neatmeta galimybės iš dalies pakeisti konstituciją, kad nuo 2020 m. galėtų būti prezidentu ketvirtą kadenciją, ir kadangi vyksta vidinis procesas, kuriuo siekiama panaikinti kadencijų apribojimus; kadangi tai prieštarautų ankstesniems prezidento Pierre’o Nkurunzizos pareiškimams ir sumažintų bendras pastangas, kuriomis siekiama rasti ilgalaikį krizės sprendimą;

| D. | kadangi JT nepriklausomo Burundžio tyrimo ataskaitoje (EINUB) kalbama apie „daug įrodymų dėl rimtų žmogaus teisių pažeidimų ir piktnaudžiavimo“, kuriuos šalyje daugiausia vykdo saugumo pajėgos ir valdžios institucijos; kadangi nuo 2017 m. balandžio mėn. išaugo smurto ir neapykantos kurstymas, visų pirma „Imbonerakure“ – valdančiosios partijos CNDD-FDD jaunimo sukarintos grupuotės, susirinkime; kadangi pagrindiniai tokių pažeidimų taikiniai – opozicijos ir pilietinės visuomenės veikėjai, visų pirma žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir advokatai; kadangi tikimasi, kad 2017 m. rugsėjo mėn. bus paskelbta galutinė Žmogaus teisių tarybos įsteigtos tyrimo komisijos ataskaita; |
| --- | --- |

D.

kadangi JT nepriklausomo Burundžio tyrimo ataskaitoje (EINUB) kalbama apie „daug įrodymų dėl rimtų žmogaus teisių pažeidimų ir piktnaudžiavimo“, kuriuos šalyje daugiausia vykdo saugumo pajėgos ir valdžios institucijos; kadangi nuo 2017 m. balandžio mėn. išaugo smurto ir neapykantos kurstymas, visų pirma „Imbonerakure“ – valdančiosios partijos CNDD-FDD jaunimo sukarintos grupuotės, susirinkime; kadangi pagrindiniai tokių pažeidimų taikiniai – opozicijos ir pilietinės visuomenės veikėjai, visų pirma žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir advokatai; kadangi tikimasi, kad 2017 m. rugsėjo mėn. bus paskelbta galutinė Žmogaus teisių tarybos įsteigtos tyrimo komisijos ataskaita;

| E. | kadangi pranešta apie smurtą, įskaitant žmogžudystes, pagrobimus, priverstinius dingimus, kankinimus, žaginimus, savavališkus areštus ir kalinimą; kadangi korupcija ir nepakankami viešųjų valdžios institucijų veiksmai sudaro sąlygas įsitvirtinti nebaudžiamumo kultūrai, kuri trukdo patraukti atsakomybėn daugelį mirtį nešančio smurto kaltininkų, įskaitant saugumo pajėgų ir žvalgybos tarnybų narius; |
| --- | --- |

E.

kadangi pranešta apie smurtą, įskaitant žmogžudystes, pagrobimus, priverstinius dingimus, kankinimus, žaginimus, savavališkus areštus ir kalinimą; kadangi korupcija ir nepakankami viešųjų valdžios institucijų veiksmai sudaro sąlygas įsitvirtinti nebaudžiamumo kultūrai, kuri trukdo patraukti atsakomybėn daugelį mirtį nešančio smurto kaltininkų, įskaitant saugumo pajėgų ir žvalgybos tarnybų narius;

| F. | kadangi 2016 m. spalio mėn. Burundžio valdžios institucijos uždraudė penkias žmogaus teisių gynėjų organizacijas ir kadangi 2017 m. sausio mėn. taip pat buvo uždrausta seniausia šalyje šio pobūdžio organizacija – lyga „Iteka“; kadangi 2016 m. gruodžio mėn. parlamentas priėmė įstatymą, kuriame numatoma griežta tarptautinių nevyriausybinių organizacijų (NVO) kontrolė; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2016 m. spalio mėn. Burundžio valdžios institucijos uždraudė penkias žmogaus teisių gynėjų organizacijas ir kadangi 2017 m. sausio mėn. taip pat buvo uždrausta seniausia šalyje šio pobūdžio organizacija – lyga „Iteka“; kadangi 2016 m. gruodžio mėn. parlamentas priėmė įstatymą, kuriame numatoma griežta tarptautinių nevyriausybinių organizacijų (NVO) kontrolė;

| G. | kadangi padidėjo nepriklausomai žiniasklaidai ir laikraščiams taikomi apribojimai; kadangi nepriklausomos žiniasklaidos priemonės vis dar cenzūruojamos, jų veikla sustabdyta, jos blokuojamos arba uždaromos; kadangi žurnalistai dingsta, jiems grasinama, jie patiria fizinę agresiją arba vykdomas jų teisminis persekiojimas; kadangi sustabdyta visų nepriklausomų radijo stočių veikla; kadangi Burundis 2017 m. organizacijos „Žurnalistai be sienų“ sudarytame indekse atsidūrė 160 vietoje iš 180 šalių; |
| --- | --- |

G.

kadangi padidėjo nepriklausomai žiniasklaidai ir laikraščiams taikomi apribojimai; kadangi nepriklausomos žiniasklaidos priemonės vis dar cenzūruojamos, jų veikla sustabdyta, jos blokuojamos arba uždaromos; kadangi žurnalistai dingsta, jiems grasinama, jie patiria fizinę agresiją arba vykdomas jų teisminis persekiojimas; kadangi sustabdyta visų nepriklausomų radijo stočių veikla; kadangi Burundis 2017 m. organizacijos „Žurnalistai be sienų“ sudarytame indekse atsidūrė 160 vietoje iš 180 šalių;

| H. | kadangi JT pareigūnai konstatuoja valstybės pareigūnų tendenciją kurstyti nesutarimus, todėl nuogąstaujama, kad smurtas didės ir kad krizė gali įgyti etninį pobūdį; kadangi konstatuota, kad CNDD-FDD (Nacionalinė demokratijos gynimo taryba – Demokratijos gynimo pajėgos) ir jos jaunimo skyrius – sukarinta grupuotė „Imbonerakure“ – masiškai naudoja smurtą ir bauginimus; |
| --- | --- |

H.

kadangi JT pareigūnai konstatuoja valstybės pareigūnų tendenciją kurstyti nesutarimus, todėl nuogąstaujama, kad smurtas didės ir kad krizė gali įgyti etninį pobūdį; kadangi konstatuota, kad CNDD-FDD (Nacionalinė demokratijos gynimo taryba – Demokratijos gynimo pajėgos) ir jos jaunimo skyrius – sukarinta grupuotė „Imbonerakure“ – masiškai naudoja smurtą ir bauginimus;

| I. | kadangi 2016 m. spalio mėn. Burundis pradėjo procedūrą dėl pasitraukimo iš Romos statuto, taip išreikšdamas ketinimą pasitraukti iš Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT), kai šis priėmė sprendimą pradėti pirminį tyrimą dėl smurto ir žmogaus teisių pažeidimų šioje šalyje; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2016 m. spalio mėn. Burundis pradėjo procedūrą dėl pasitraukimo iš Romos statuto, taip išreikšdamas ketinimą pasitraukti iš Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT), kai šis priėmė sprendimą pradėti pirminį tyrimą dėl smurto ir žmogaus teisių pažeidimų šioje šalyje;

| J. | kadangi Burundžio vyriausybė 2016 m. rugpjūčio mėn. atsisakė leisti šalyje dislokuoti JT policijos pareigūnus, kad jie joje galėtų stebėti padėtį; kadangi Burundžio vyriausybė nusprendė sustabdyti savo bendradarbiavimą su Jungtinių Tautų vyriausiuoju žmogaus teisių komisaru ir atsisakė bendradarbiauti su Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos įsteigta tyrimo komisija; |
| --- | --- |

J.

kadangi Burundžio vyriausybė 2016 m. rugpjūčio mėn. atsisakė leisti šalyje dislokuoti JT policijos pareigūnus, kad jie joje galėtų stebėti padėtį; kadangi Burundžio vyriausybė nusprendė sustabdyti savo bendradarbiavimą su Jungtinių Tautų vyriausiuoju žmogaus teisių komisaru ir atsisakė bendradarbiauti su Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos įsteigta tyrimo komisija;

| K. | kadangi 2015 m. gruodžio 21 d. Burundžio parlamentas atmetė pasiūlymą dislokuoti Afrikos Sąjungos taikos palaikymo pajėgas, ir teigė, kad bet kokia karinė Afrikos Sąjungos pajėgų intervencija būtų okupacinių pajėgų invazija; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2015 m. gruodžio 21 d. Burundžio parlamentas atmetė pasiūlymą dislokuoti Afrikos Sąjungos taikos palaikymo pajėgas, ir teigė, kad bet kokia karinė Afrikos Sąjungos pajėgų intervencija būtų okupacinių pajėgų invazija;

| L. | kadangi 2015 m. gruodžio 8 d. Europos Sąjunga pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį pradėjo konsultacijų su Burundžio vyriausybe procedūrą, dalyvaujant AKR valstybių grupės, Afrikos Sąjungos, Rytų Afrikos bendrijos ir Jungtinių Tautų atstovams; kadangi 2016 m. kovo mėn. ES baigė konsultacijas, kuriose padaryta išvada, kad Burundžio vyriausybės pasiūlyti įsipareigojimai dėl žmogaus teisių ir demokratijos bei teisinės valstybės principų yra nepakankami; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2015 m. gruodžio 8 d. Europos Sąjunga pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį pradėjo konsultacijų su Burundžio vyriausybe procedūrą, dalyvaujant AKR valstybių grupės, Afrikos Sąjungos, Rytų Afrikos bendrijos ir Jungtinių Tautų atstovams; kadangi 2016 m. kovo mėn. ES baigė konsultacijas, kuriose padaryta išvada, kad Burundžio vyriausybės pasiūlyti įsipareigojimai dėl žmogaus teisių ir demokratijos bei teisinės valstybės principų yra nepakankami;

| M. | kadangi pasibaigus šiai procedūrai, Europos Sąjunga numatė keletą konkrečių veiksmų, kurių turi imtis Burundžio vyriausybė siekdama atnaujinti visapusišką bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi pasibaigus šiai procedūrai, Europos Sąjunga numatė keletą konkrečių veiksmų, kurių turi imtis Burundžio vyriausybė siekdama atnaujinti visapusišką bendradarbiavimą;

| N. | kadangi ES sustabdė tiesioginės finansinės paramos Burundžio administracijai teikimą, įskaitant paramą biudžetui; kadangi ES yra įsipareigojusi toliau teikti finansinę paramą gyventojams ir humanitarinę pagalbą, įskaitant projektus, kuriais siekiama užtikrinti galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES sustabdė tiesioginės finansinės paramos Burundžio administracijai teikimą, įskaitant paramą biudžetui; kadangi ES yra įsipareigojusi toliau teikti finansinę paramą gyventojams ir humanitarinę pagalbą, įskaitant projektus, kuriais siekiama užtikrinti galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis;

| O. | kadangi ES priėmė tikslines sankcijas asmenims, subjektams ar organizacijoms, kurie kenkia demokratijai ar trukdo politinio sprendimo Burundyje paieškai; kadangi Afrikos Sąjunga taip pat šiuo metu planuoja patvirtinti sankcijas; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES priėmė tikslines sankcijas asmenims, subjektams ar organizacijoms, kurie kenkia demokratijai ar trukdo politinio sprendimo Burundyje paieškai; kadangi Afrikos Sąjunga taip pat šiuo metu planuoja patvirtinti sankcijas;

| P. | kadangi Burundžio vidaus dialogas, kuriam vadovauja Rytų Afrikos bendrija ir kurį remia Afrikos Sąjunga ir Europos Sąjunga, JT Saugumo Tarybos yra laikomas vienintele perspektyvia priemone siekiant ilgalaikio politinio sprendimo dėl padėties Burundyje; kadangi šis dialogas turi būti prieinamas visiems, įskaitant opozicines partijas, taip pat pilietinei visuomenei ir išeivių bendruomenių nariams; |
| --- | --- |

P.

kadangi Burundžio vidaus dialogas, kuriam vadovauja Rytų Afrikos bendrija ir kurį remia Afrikos Sąjunga ir Europos Sąjunga, JT Saugumo Tarybos yra laikomas vienintele perspektyvia priemone siekiant ilgalaikio politinio sprendimo dėl padėties Burundyje; kadangi šis dialogas turi būti prieinamas visiems, įskaitant opozicines partijas, taip pat pilietinei visuomenei ir išeivių bendruomenių nariams;

| Q. | kadangi politinė aklavietė Burundyje ir blogėjanti ekonominė padėtis turi rimtų pasekmių gyventojams; kadangi Jungtinių Tautų pabėgėlių agentūros duomenimis daugiau kaip 420 000 žmonių pabėgo iš Burundžio ieškoti prieglobsčio kaimyninėse šalyse; kadangi Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pavaduotojo duomenimis šiuo metu 209 000 žmonių yra perkelti šalies viduje; kadangi 3 mln. žmonių reikia humanitarinės pagalbos, o 2,6 mln. žmonių gresia labai rimtas maisto stygius; kadangi 700 000 yra priklausomi nuo skubios pagalbos maistu, nepaisant to, kad vyriausybė panaikino tam tikrus apribojimus; kadangi tokia padėtis kelia didelę grėsmę regiono taikai ir stabilumui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi politinė aklavietė Burundyje ir blogėjanti ekonominė padėtis turi rimtų pasekmių gyventojams; kadangi Jungtinių Tautų pabėgėlių agentūros duomenimis daugiau kaip 420 000 žmonių pabėgo iš Burundžio ieškoti prieglobsčio kaimyninėse šalyse; kadangi Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pavaduotojo duomenimis šiuo metu 209 000 žmonių yra perkelti šalies viduje; kadangi 3 mln. žmonių reikia humanitarinės pagalbos, o 2,6 mln. žmonių gresia labai rimtas maisto stygius; kadangi 700 000 yra priklausomi nuo skubios pagalbos maistu, nepaisant to, kad vyriausybė panaikino tam tikrus apribojimus; kadangi tokia padėtis kelia didelę grėsmę regiono taikai ir stabilumui;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl politinės ir saugumo padėties Burundyje; griežtai smerkia smurtą, žudynes ir kitus žmogaus teisių pažeidimus, kurie Burundyje buvo vykdomi nuo 2015 m.; ragina parengti veiksmingus ir proporcingus veiksmus, kad būtų užkirstas kelias naujiems smurto protrūkiams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra susirūpinęs dėl plačiai paplitusio nebaudžiamumo, visų pirma atsižvelgdamas į smurto aktus, žmogaus teisių pažeidimus ir šių veiksmų kaltininkus; primena, kad Burundžio valdžios institucijos privalo, laikydamosi tarptautinės ir regioninės žmogaus teisių teisės, užtikrinti, saugoti ir skatinti pagrindines teises, įskaitant pilietines ir politines piliečių teises; atsižvelgdamas į tai, ragina atlikti išsamų ir nepriklausomą pastaraisiais metais Burundyje įvykdytų žudymų ir pažeidimų tyrimą ir ragina užtikrinti, kad atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

2.

| 3. | labai apgailestauja dėl to, kad Burundžio vyriausybė pradėjo šalies pasitraukimo iš Romos statuto, kuriuo įsteigtas TBT, procedūrą; ragina Burundžio vyriausybę dar kartą apsvarstyti išstojimo procedūrą ir užtikrinti, kad šalis ir toliau visapusiškai dalyvautų TBT; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina Burundžio vyriausybę visapusiškai laikytis Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 2303 (2016) ir leisti dislokuoti JT policijos pajėgų padalinį, kad jis galėtų užtikrinti saugumo padėties šalyje stebėseną; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad 2016 m. lapkričio mėn. įsteigta JT žmogaus teisių Burundyje tyrimo komisija, kuri atliks žmogaus teisių pažeidimų Burundyje nuo 2015 m. balandžio mėn. tyrimą; ragina Burundžio valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti su tyrimo komisijos nariais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina tai, kad Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius Antonio Gutierrez neseniai paskyrė naują specialųjį pasiuntinį Burundyje Michelį Kafando, kad būtų galima lengviau suprasti vykstančius politinius procesus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja savo įsipareigojimą remti saviraiškos laisvę ir pakartoja, kad demokratinėje visuomenėje pilietinė visuomenė, advokatai, žmogaus teisių organizacijos ir žiniasklaida atlieka esminį vaidmenį; atsižvelgdamas į tai, ragina Burundžio valdžios institucijas panaikinti draudimus ir apribojimus, taikomus šiems subjektams, persvarstyti naująjį teisės aktą dėl užsienio NVO ir užtikrinti, kad žurnalistai ir žmogaus teisių gynėjai galėtų visiškai laisvai ir saugiai veikti šalyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra susirūpinęs dėl didelės rizikos, kad dabartinė padėtis dar labiau paaštrins įvairių etninių grupių priešpriešą; smerkia tai, kad krizei suteikiamas etninis aspektas pasitelkiant propagandą, paremtą etnine ideologija; primygtinai ragina visas Burundžio konflikto šalis susilaikyti nuo bet kokių veiksmų ar pastabų, kurios gali dar labiau sustiprinti smurtą ir krizę arba ilgainiui daryti neigiamą poveikį regiono stabilumui, ir visapusiškai laikytis Arušos susitarimo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smerkia sukarintos jaunimo grupuotės „Imbonerakure“ vadovų vykdomą prieš pabėgėlius ir oponentus nukreiptos neapykantos ir smurto kurstymą, visų pirma viešus raginimus žaginti oponentų žmonas, ir reikalauja nedelsiant nuginkluoti šias sukarintas grupuotes; yra labai susirūpinęs, kad priimtas naujas įstatymas dėl nacionalinio savanorių korpuso įsteigimo, kuris galėtų būti panaudotas siekiant įteisinti tokių sukarintų grupuočių veiklą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina visas suinteresuotąsias šalis sudaryti tinkamas sąlygas pasitikėjimui atkurti ir nacionalinei vienybei sustiprinti, pasitelkiant atvirą, skaidrų ir įtraukų nacionalinį dialogą, kuris apimtų vyriausybę, opozicijos partijas ir pilietinę visuomenę, laikantis Burundžio Konstitucijos, Arušos susitarimo ir šalies tarptautinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad padėtis Burundyje turi itin žalingų pasekmių visam regionui; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina derybų, kurioms vadovauja Rytų Afrikos bendrija (RAB) ir kurias remia Afrikos Sąjunga (AS), pastangas ir prašo Burundžio valdžios institucijas įsipareigoti ir bendradarbiauti siekiant nedelsiant rasti tvarų ir ilgalaikį šio konflikto sprendimą, tačiau yra labai susirūpinęs dėl lėtos šio dialogo pažangos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Europos Sąjungą remti regioninių subjektų pastangas sprendžiant krizę; prašo įgyvendinti RAB paskirto tarpininko, buvusio Tanzanijos prezidento B. Mkapos sudarytą veiksmų planą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos sprendimą leisti dislokuoti prevencinę ir apsaugos Afrikos misiją Burundyje, kad būtų skatinama siekti politinio sprendimo; primygtinai ragina Burundžio vyriausybę visapusiškai laikytis prisiimtų įsipareigojimų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos kuo greičiau dislokuoti stebėtojus ir ekspertus žmogaus teisių klausimais, visų pirma nedelsiant išduodant vizas ir kuo greičiau sutvarkant kitus būtinus formalumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad jei Burundyje būtų daugiau tarptautinių stebėtojų, būtų galima labiau prisidėti prie padėties gerinimo žmogaus teisių ir saugumo srityse; prašo nusiųsti papildomus 200 Afrikos Sąjungos karinių ir žmogaus teisių stebėtojų, kurie papildytų 30 jau ten esančių stebėtojų gretas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad būtina išaiškinti, koordinuojant veiksmus su Afrikos Sąjunga, lėšų, skirtų Burundžio kariams, dislokuotiems Afrikos Sąjungos misijoje Somalyje (AMISOM), atsekamumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad bet koks santykių su ES, įskaitant valstybes nares, normalizavimas reikalauja, kad Burundžio valdžios institucijos įgyvendintų visas nuostatas, išdėstytas įsipareigojimų apraše, kad būtų galima pradėti konsultacijas, numatytas Kotonu susitarimo 96 straipsnyje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos sprendimą, priimtą po konsultacijų su Burundžio valdžios institucijomis pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, nutraukti tiesioginę finansinę paramą Burundžio administracijai ir palankiai vertina tai, kad Europos Sąjunga patvirtino kelionių apribojimo ir turto įšaldymo priemones asmenims, kliudantiems užtikrinti taiką ir atsakingiems už žmogaus teisių pažeidimus; pabrėžia, kad Sąjunga ir toliau teiks visą savo finansinę paramą Burundžio gyventojams, įskaitant pabėgėlius, tokiuose svarbiuose sektoriuose kaip sveikata, mityba ir švietimas, taip pat humanitarinę pagalbą, kurią perduos tiesioginiais maršrutais; pritaria tam, kad Europos Sąjunga atnaujino tikslines sankcijas, ir ES Tarybos sprendimui sustabdyti biudžeto paramą Burundyje po konsultacijų pagal 96 straipsnį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | yra labai susirūpinęs dėl Burundžio pabėgėlių srauto į kaimynines šalis ir nerimą keliančios perkeltųjų asmenų Burundyje humanitarinės padėties ir pakartoja, kad remia regione ir kaimyninėse šalyse, priimančiose pabėgėlius, veikiančias humanitarines organizacijas; primygtinai ragina ES ir kitus paramos teikėjus padidinti savo finansinę paramą ir humanitarinę pagalbą šalies viduje perkeltiems asmenims ir pabėgėliams; primena valstybėms narėms jų įsipareigojimą gerbti Ženevos konvenciją; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Burundžio vyriausybei ir parlamentui, AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Komisijai ir Europos Sąjungos Ministrų Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Priimti tektai, P8_TA(2015)0275.

(2)  Priimti tektai, P8_TA(2015)0474.

(3)  Priimti tektai, P8_TA(2017)0004.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/151

---

P8_TA(2017)0315

ES veiksmai siekiant tvarumo

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos veiksmų siekiant tvarumo (2017/2009(INI))

(2018/C 334/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Niujorke vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą Jungtinių Tautų rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Niujorke vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą Jungtinių Tautų rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. 21-ojoje JTBKKK šalių konferencijoje (COP 21) Paryžiuje priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. 21-ojoje JTBKKK šalių konferencijoje (COP 21) Paryžiuje priimtą susitarimą (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 ir 5 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 ir 5 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 7 straipsnį, kuriame dar kartą patvirtinama, kad ES „užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus“, ir į SESV 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 7 straipsnį, kuriame dar kartą patvirtinama, kad ES „užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus“, ir į SESV 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ (COM(2016)0739),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio mėn. ES ratifikuotą JT neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio mėn. ES ratifikuotą JT neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į bendrąją Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programą iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrąją Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programą iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą Nr. 30/2016 „2016 m. aplinkos rodiklių ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą Nr. 30/2016 „2016 m. aplinkos rodiklių ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 20 d. Komisijos Europos politinės strategijos centro strateginį pranešimą „Darnumas dabar! Europos pozicija darnumo klausimu“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 20 d. Komisijos Europos politinės strategijos centro strateginį pranešimą „Darnumas dabar! Europos pozicija darnumo klausimu“ (4),

| — | atsižvelgdamas į ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. (5), į jos laikotarpio vidurio peržiūrą (6) ir į 2016 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl laikotarpio vidurio peržiūros (7); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. (5), į jos laikotarpio vidurio peržiūrą (6) ir į 2016 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl laikotarpio vidurio peržiūros (7);

| — | atsižvelgdamas į JT aplinkosaugos programos (UNEP) Tarptautinės išteklių darbo grupės ataskaitas „Darnaus vystymosi tikslų politikos suderinamumas (2015 m.)“, „Pasauliniai medžiagų srautai ir išteklių našumas“ (2016 m.) ir „Efektyvus išteklių naudojimas: galimybės ir ekonominiai padariniai“ (2017 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT aplinkosaugos programos (UNEP) Tarptautinės išteklių darbo grupės ataskaitas „Darnaus vystymosi tikslų politikos suderinamumas (2015 m.)“, „Pasauliniai medžiagų srautai ir išteklių našumas“ (2016 m.) ir „Efektyvus išteklių naudojimas: galimybės ir ekonominiai padariniai“ (2017 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 10 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 10 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (JOIN(2016)0049),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 20 d. Kite priimtą „Habitat III“ Naujosios miestų darbotvarkės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 20 d. Kite priimtą „Habitat III“ Naujosios miestų darbotvarkės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0239/2017),

| A. | kadangi ES ir jos valstybės narės priėmė Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.), į kurią įtraukti ir darnaus vystymosi tikslai (DVT); |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir jos valstybės narės priėmė Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.), į kurią įtraukti ir darnaus vystymosi tikslai (DVT);

| B. | kadangi septyniolika JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) nubrėžia geresnės visuomenės ir geresnio pasaulio kontūrus, juos galima pasiekti imantis praktinių ir išmatuojamų veiksmų ir jie apima įvairius klausimus, įskaitant pastangas pasiekti geresnių ir vienodesnių rezultatų sveikatos srityje, užtikrinti didesnę piliečių gerovę, geresnį švietimą ir bendrą klestėjimą, imtis kovos su klimato kaita veiksmų ir išsaugoti aplinką ateities kartoms, todėl jie visada turi būti vertinami horizontaliai visose Sąjungos veiklos srityse; |
| --- | --- |

B.

kadangi septyniolika JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) nubrėžia geresnės visuomenės ir geresnio pasaulio kontūrus, juos galima pasiekti imantis praktinių ir išmatuojamų veiksmų ir jie apima įvairius klausimus, įskaitant pastangas pasiekti geresnių ir vienodesnių rezultatų sveikatos srityje, užtikrinti didesnę piliečių gerovę, geresnį švietimą ir bendrą klestėjimą, imtis kovos su klimato kaita veiksmų ir išsaugoti aplinką ateities kartoms, todėl jie visada turi būti vertinami horizontaliai visose Sąjungos veiklos srityse;

| C. | kadangi siekiant užtikrinti visų galimybę gyventi oriai ekonomikos augimas ateityje bus galimas tik visapusiškai atsižvelgiant į planetos galimybių ribas; |
| --- | --- |

C.

kadangi siekiant užtikrinti visų galimybę gyventi oriai ekonomikos augimas ateityje bus galimas tik visapusiškai atsižvelgiant į planetos galimybių ribas;

| D. | kadangi Darbotvarkė iki 2030 m. turi galimybių užtikrinti permainas ir joje nustatomi visuotiniai, plataus užmojo, visapusiški, nedalomi ir tarpusavyje susiję tikslai, kuriais siekiama panaikinti skurdą, kovoti su diskriminacija ir skatinti gerovę, atsakomybę už aplinką, socialinę įtrauktį ir žmogaus teisių paisymą, taip pat stiprinti taiką ir saugumą; kadangi norint juos visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti reikia nedelsiant imtis veiksmų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Darbotvarkė iki 2030 m. turi galimybių užtikrinti permainas ir joje nustatomi visuotiniai, plataus užmojo, visapusiški, nedalomi ir tarpusavyje susiję tikslai, kuriais siekiama panaikinti skurdą, kovoti su diskriminacija ir skatinti gerovę, atsakomybę už aplinką, socialinę įtrauktį ir žmogaus teisių paisymą, taip pat stiprinti taiką ir saugumą; kadangi norint juos visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti reikia nedelsiant imtis veiksmų;

| E. | kadangi Komisija dar nenumatė visapusiškos Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo strategijos, kuri apimtų vidaus ir išorės politikos sritis ir išsamų tvarkaraštį iki 2030 m., kaip prašė Europos Parlamentas savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliucijoje dėl tolesnių veiksmų dėl darbotvarkės ir jos peržiūros, ir ne iki galo ėmėsi bendro veiksmų, kurių imamasi nacionaliniu lygmeniu, koordinavimo vaidmens; kadangi veiksminga įgyvendinimo strategija ir stebėsenos bei peržiūros mechanizmas yra nepaprastai svarbūs siekiant DVT; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija dar nenumatė visapusiškos Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo strategijos, kuri apimtų vidaus ir išorės politikos sritis ir išsamų tvarkaraštį iki 2030 m., kaip prašė Europos Parlamentas savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliucijoje dėl tolesnių veiksmų dėl darbotvarkės ir jos peržiūros, ir ne iki galo ėmėsi bendro veiksmų, kurių imamasi nacionaliniu lygmeniu, koordinavimo vaidmens; kadangi veiksminga įgyvendinimo strategija ir stebėsenos bei peržiūros mechanizmas yra nepaprastai svarbūs siekiant DVT;

| F. | kadangi 17 darnaus vystymosi tikslų ir 169 pamatiniai uždaviniai yra susiję su visais Sąjungos politikos aspektais; |
| --- | --- |

F.

kadangi 17 darnaus vystymosi tikslų ir 169 pamatiniai uždaviniai yra susiję su visais Sąjungos politikos aspektais;

| G. | kadangi daugelis DVT yra tiesiogiai susiję su ES galiomis, papildančiomis nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijų galias, jų įgyvendinimui reikia iš tikrųjų laikytis daugiapakopio valdymo principo, aktyviai ir plačiai įtraukiant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

G.

kadangi daugelis DVT yra tiesiogiai susiję su ES galiomis, papildančiomis nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijų galias, jų įgyvendinimui reikia iš tikrųjų laikytis daugiapakopio valdymo principo, aktyviai ir plačiai įtraukiant pilietinę visuomenę;

| H. | kadangi klimato kaita nėra atskira problema, bet, anot Jungtinių Tautų (8), yra vienas iš didžiausių mūsų laikų iššūkių ir kelia didelę grėsmę darniam vystymuisi, o dėl jos plačiai paplitusio, precedento neturinčio poveikio neproporcinga našta tenka labiausiai skurstantiems ir pažeidžiamiausiems asmenims ir didina nelygybę tarp šalių ir jų viduje; kadangi norint sėkmingai pasiekti DVT būtina nedelsiant imtis kovos su klimato kaita veiksmų; |
| --- | --- |

H.

kadangi klimato kaita nėra atskira problema, bet, anot Jungtinių Tautų (8), yra vienas iš didžiausių mūsų laikų iššūkių ir kelia didelę grėsmę darniam vystymuisi, o dėl jos plačiai paplitusio, precedento neturinčio poveikio neproporcinga našta tenka labiausiai skurstantiems ir pažeidžiamiausiems asmenims ir didina nelygybę tarp šalių ir jų viduje; kadangi norint sėkmingai pasiekti DVT būtina nedelsiant imtis kovos su klimato kaita veiksmų;

| I. | kadangi strategijoje „Europa 2020“ numatyti kovos su klimato kaita ir energetikos tvarumo tikslai yra: sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 20 proc., užtikrinti, kad 20 proc. ES energijos poreikių patenkintų atsinaujinančiųjų išteklių energija, ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą 20 proc., kadangi ES įsipareigojusi iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 2005 m. lygiu, – šis tikslas įtrauktas į Paryžiaus susitarimą, kuriame nustatytas griežtesnis mechanizmas; kadangi Parlamentas paragino nustatyti privalomą 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslą (40 proc.) ir privalomą atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslą (30 proc.) ir pabrėžia, kad šie tikslai turėtų būti pasiekti nustačius kiekvienos valstybės nacionalinius tikslus; |
| --- | --- |

I.

kadangi strategijoje „Europa 2020“ numatyti kovos su klimato kaita ir energetikos tvarumo tikslai yra: sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 20 proc., užtikrinti, kad 20 proc. ES energijos poreikių patenkintų atsinaujinančiųjų išteklių energija, ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą 20 proc., kadangi ES įsipareigojusi iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 2005 m. lygiu, – šis tikslas įtrauktas į Paryžiaus susitarimą, kuriame nustatytas griežtesnis mechanizmas; kadangi Parlamentas paragino nustatyti privalomą 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslą (40 proc.) ir privalomą atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslą (30 proc.) ir pabrėžia, kad šie tikslai turėtų būti pasiekti nustačius kiekvienos valstybės nacionalinius tikslus;

| J. | kadangi ES ir jos valstybės narės yra pasirašiusios Paryžiaus susitarimą ir taip yra įsipareigojusios bendradarbiaujant su kitomis šalimis apriboti visuotinį atšilimą iki gerokai mažiau kaip 2 oC ir deda pastangas apriboti temperatūros padidėjimą iki 1,5 oC ir tokiu būdu sumažinti didžiausius su klimato kaita susijusius pavojus, kurie trukdo užtikrinti darnų vystymąsi; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES ir jos valstybės narės yra pasirašiusios Paryžiaus susitarimą ir taip yra įsipareigojusios bendradarbiaujant su kitomis šalimis apriboti visuotinį atšilimą iki gerokai mažiau kaip 2 oC ir deda pastangas apriboti temperatūros padidėjimą iki 1,5 oC ir tokiu būdu sumažinti didžiausius su klimato kaita susijusius pavojus, kurie trukdo užtikrinti darnų vystymąsi;

| K. | kadangi gera jūrų ir vandenynų būklė yra itin svarbi užtikrinant didelę bioįvairovę, aprūpinimo maistu saugumą ir tvarų pragyvenimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi gera jūrų ir vandenynų būklė yra itin svarbi užtikrinant didelę bioįvairovę, aprūpinimo maistu saugumą ir tvarų pragyvenimą;

| L. | kadangi Komisija pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą turi įvertinti Sąjungoje suvartojamo maisto ir ne maisto prekių poveikį aplinkai pasauliniu mastu; |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą turi įvertinti Sąjungoje suvartojamo maisto ir ne maisto prekių poveikį aplinkai pasauliniu mastu;

| M. | kadangi atliekant bet kokius DVT darbotvarkės efektyvumo Europoje dabar ir ateityje vertinimus turėtų būti kalbama ne tik apie šiandieninius pasiekimus, bet ir atsižvelgiama į būsimas pastangas bei planus, todėl vertinimas turėtų būti pagrįstas išsamiu ES politikos trūkumų darnaus vystymosi tikslų srityje vertinimu, įskaitant sritis, kuriose ES nepasiekė DVT, kuriose silpnai įgyvendinama dabartinė politika ir kuriose gali kilti prieštaravimų tarp politikos sričių; |
| --- | --- |

M.

kadangi atliekant bet kokius DVT darbotvarkės efektyvumo Europoje dabar ir ateityje vertinimus turėtų būti kalbama ne tik apie šiandieninius pasiekimus, bet ir atsižvelgiama į būsimas pastangas bei planus, todėl vertinimas turėtų būti pagrįstas išsamiu ES politikos trūkumų darnaus vystymosi tikslų srityje vertinimu, įskaitant sritis, kuriose ES nepasiekė DVT, kuriose silpnai įgyvendinama dabartinė politika ir kuriose gali kilti prieštaravimų tarp politikos sričių;

| N. | kadangi, EAA nuomone, labai tikėtina, kad 11 iš 30 prioritetinių aplinkosaugos veiksmų programos tikslų iki 2020 m. termino nebus pasiekti; |
| --- | --- |

N.

kadangi, EAA nuomone, labai tikėtina, kad 11 iš 30 prioritetinių aplinkosaugos veiksmų programos tikslų iki 2020 m. termino nebus pasiekti;

| O. | kadangi darnaus vystymosi tikslų finansavimas – tai didžiulis iššūkis, kuriam atremti būtina numatyti tvirtą visuotinę partnerystę ir naudotis visų formų finansavimu (vidaus, tarptautiniu, viešu ir privačiu finansavimu bei novatoriškais šaltiniais) ir nefinansinėmis priemonėmis; kadangi privatus finansavimas gali papildyti viešą finansavimą, bet negali jo pakeisti; |
| --- | --- |

O.

kadangi darnaus vystymosi tikslų finansavimas – tai didžiulis iššūkis, kuriam atremti būtina numatyti tvirtą visuotinę partnerystę ir naudotis visų formų finansavimu (vidaus, tarptautiniu, viešu ir privačiu finansavimu bei novatoriškais šaltiniais) ir nefinansinėmis priemonėmis; kadangi privatus finansavimas gali papildyti viešą finansavimą, bet negali jo pakeisti;

| P. | kadangi siekiant Darbotvarkės iki 2030 m. tikslų būtina veiksmingai mobilizuoti vidaus išteklius; kadangi besivystančioms šalims itin didelį poveikį daro pelno mokesčio slėpimas ir mokesčių vengimas; |
| --- | --- |

P.

kadangi siekiant Darbotvarkės iki 2030 m. tikslų būtina veiksmingai mobilizuoti vidaus išteklius; kadangi besivystančioms šalims itin didelį poveikį daro pelno mokesčio slėpimas ir mokesčių vengimas;

| Q. | kadangi siekiant skatinti darnų vystymąsi reikalingas atsparumas, kuris turėtų būti puoselėjamas taikant daugialypį požiūrį į ES išorės veiksmus ir laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo; kadangi valstybių narių ir ES politikos priemonės daro tiek numatomą, tiek nenumatytą poveikį besivystančioms šalims, ir darnaus vystymosi tikslai suteikia ypatingą galimybę užtikrinti daugiau suderinamumo ir sąžiningesnę politiką besivystančių šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi siekiant skatinti darnų vystymąsi reikalingas atsparumas, kuris turėtų būti puoselėjamas taikant daugialypį požiūrį į ES išorės veiksmus ir laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo; kadangi valstybių narių ir ES politikos priemonės daro tiek numatomą, tiek nenumatytą poveikį besivystančioms šalims, ir darnaus vystymosi tikslai suteikia ypatingą galimybę užtikrinti daugiau suderinamumo ir sąžiningesnę politiką besivystančių šalių atžvilgiu;

| R. | kadangi tarptautinė prekyba gali būti stiprus vystymąsi ir ekonomikos augimą skatinantis veiksnys, nes didelė dalis ES importo įvežama iš besivystančių šalių; kadangi Darbotvarkėje iki 2030 m. prekyba pripažįstama kaip priemonė DVT siekti; |
| --- | --- |

R.

kadangi tarptautinė prekyba gali būti stiprus vystymąsi ir ekonomikos augimą skatinantis veiksnys, nes didelė dalis ES importo įvežama iš besivystančių šalių; kadangi Darbotvarkėje iki 2030 m. prekyba pripažįstama kaip priemonė DVT siekti;

| S. | kadangi siekiant užtikrinti darnų vystymąsi būtina spręsti migracijos problemą ir tenkinti didėjančio pasaulio gyventojų skaičiaus poreikius; kadangi Darbotvarkėje iki 2030 m. pabrėžiamas migracijos kaip galimo vystymąsi skatinančio veiksnio vaidmuo; kadangi SESV 208 straipsnyje skurdo panaikinimas nurodomas kaip pirminis ES vystymosi politikos tikslas; |
| --- | --- |

S.

kadangi siekiant užtikrinti darnų vystymąsi būtina spręsti migracijos problemą ir tenkinti didėjančio pasaulio gyventojų skaičiaus poreikius; kadangi Darbotvarkėje iki 2030 m. pabrėžiamas migracijos kaip galimo vystymąsi skatinančio veiksnio vaidmuo; kadangi SESV 208 straipsnyje skurdo panaikinimas nurodomas kaip pirminis ES vystymosi politikos tikslas;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl Europos veiksmų siekiant tvarumo, kuriame pateikiamos esamos Europos lygmens politikos iniciatyvos ir priemonės ir kuris yra atsakas į darbotvarkę iki 2030 m.; vis dėlto pabrėžia, kad būtina atlikti išsamų visų sričių esamos ES politikos ir visų sektorių teisės aktų vertinimą, įskaitant politikos trūkumus ir tendencijas, nenuoseklumo atvejus ir įgyvendinimo trūkumus, taip pat galimą naudą ir sąveiką; pabrėžia, kad šį vertinimą bus galima atlikti tik pasitelkus koordinuotus veiksmus Europos ir valstybių narių lygmenimis; todėl ragina Komisiją, visų sudėčių Tarybą ir ES agentūras bei įstaigas nedelsiant imtis šio darbo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Darbotvarkės iki 2030 m. tikslas – siekti didesnės gerovės visiems, ir kad trys vienodai svarbūs darnaus vystymosi ramsčiai (socialinė, aplinkos ir ekonominė plėtra) yra itin svarbūs norint pasiekti DVT; pabrėžia, kad darnus vystymasis yra pagrindinis Sąjungos tikslas, nustatytas Europos Sąjungos Sutarties 3 straipsnio 3 dalyje, ir jis turėtų atlikti svarbų vaidmenį diskusijose dėl Europos ateities; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą įtraukti DVT į visų sričių ES politiką ir iniciatyvas, vadovaujantis universalumo ir integracijos principais; ragina Komisiją nedelsiant parengti išsamią trumpojo, vidutinės trukmės ir ilgojo laikotarpio nuoseklią, suderintą visa apimančią pagrindų strategiją dėl 17 DVT ir 169 pamatinių ES uždavinių įvykdymo pripažįstant abipuses skirtingų DVT sąsajas ir jų lygybę, taikant įvairius sektorius apimantį politikos požiūrį; be to, pabrėžia, kad būtina įtraukti visus 2030 m. darbotvarkės aspektus į Europos semestrą ir užtikrinti visapusišką Parlamento dalyvavimą procese; ragina pirmąjį Komisijos pirmininko pavaduotoją, atsakingą už tvarų vystymąsi, imtis vadovaujamo vaidmens šiuo klausimu; atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir jos valstybės narės įsipareigojo praktiškai ir entuziastingai visapusiškai įgyvendinti visus tikslus ir uždavinius; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena pagrindinio Darbotvarkės iki 2030 m. principo „niekas neturi likti nuošalyje“ svarbą; prašo Komisijos ir valstybių narių imtis ryžtingų veiksmų siekiant panaikinti nelygybę šalyse ir tarp jų, nes dėl jos didėja kitų pasaulinių problemų poveikis ir trukdoma daryti pažangą siekiant darnaus vystymosi; prašo Komisijos ir valstybių narių įgyvendinant savo politikos priemones skatinti mokslinius tyrimus ir duomenų išskaidymą, kad būtų užtikrinta pažeidžiamiausių ir marginalizuotų asmenų įtrauktis ir jiems teikiama pirmenybė; |
| --- | --- |

4.

| 5. | džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu įtraukti DVT į savo Geresnio reglamentavimo darbotvarkę ir pabrėžia Geresnio reglamentavimo priemonių strateginio naudojimo potencialą vertinant ES politikos nuoseklumą įgyvendinant 2030 m. darbotvarkę; ragina Komisiją formuojant visų sričių naują politiką ir rengiant teisės aktus patikrinti, ar jie atitinka DVT, ir užtikrinti visiškai nuoseklią politiką įgyvendinant DVT drauge skatinant sąveiką, kuriant papildomą naudą ir vengiant kompromisų tiek Europos, tiek valstybių narių lygmeniu; pabrėžia, kad reikia įtraukti tvarų vystymąsi kaip neatsiejamą poveikio vertinimų tvarkos dalį, o ne vykdyti poveikio vertinimą jam atskirai, kaip tai daroma dabar, vadovaujantis Komisijos geresnio reglamentavimo priemonių rinkiniu; ragina patobulinti priemones, skirtas vidutinės trukmės ir ilgalaikiam poveikiui aplinkai matuoti ir jo kiekinei išraiškai nustatyti atliekant poveikio vertinimus; be to, ragina Komisiją užtikrinti, kad atliekant vertinimus ir tinkamumo patikras pagal reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) būtų įvertinama, ar atitinkama politika arba teisės aktais prisidedama prie plataus užmojo DVT įgyvendinimo, ar jam trukdoma; ragina aiškiai nustatyti ir išskirti valdymo lygmenį, kuriuo tikslai turėtų būti įgyvendinami, kartu pabrėžiant, kad reikia laikytis subsidiarumo principo; ragina nacionaliniu, ir, jei būtina, subnacionaliniu ir vietos lygmenimis valstybėse narėse, kurios dar to nepadarė, sukurti aiškių ir nuoseklių tvaraus vystymosi galimybių; pabrėžia, kad Komisija turėtų vadovauti šiam procesui siekdama užtikrinti tam tikrą suderinamumą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad 7-oji AVP yra tinkamiausia priemonė DVT įgyvendinti, nors kai kuriuose sektoriuose vykdomų veiksmų dar nepakanka, kad būtų užtikrinta, jog DVT bus pasiekti; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų reikalingų veiksmų, kad būtų visapusiškai įgyvendinta 7-oji AVP, į 7-osios AVP vertinimą įtraukti ir vertinimą, kaip šios programos tikslai atitinka DVT, ir, atsižvelgiant į rezultatus, pateikti rekomendaciją dėl vėlesnio laikotarpio programos; ragina Komisiją laiku pasiūlyti Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programą laikotarpiui po 2020 m., kaip reikalaujama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 3 dalyje, kadangi tokia programa padės Europoje siekti DVT; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Komisiją laikytis valdymo darbotvarkės, dėl kurios susitarta sudarant Rio deklaraciją ir Darbotvarkę iki 2030 m., taip pat kuri numatyta 2002 m. Johanesburgo įgyvendinimo plane ir 2012 m. JT konferencijos darnaus vystymosi klausimais „Rio+20“ baigiamajame dokumente; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad Komisija turėtų paraginti valstybes nares skatinti nacionaliniu bei vietos lygmenimis steigti arba plėtoti darnaus vystymosi tarybas; taip pat užtikrinti pilietinės visuomenės ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų aktyvesnį ir veiksmingą dalyvavimą susijusiuose tarptautiniuose forumuose ir šioje srityje skatinti skaidrumą ir platų visuomenės dalyvavimą bei partnerystes siekiant užtikrinti darnų vystymąsi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta, kad siekiant įgyvendinti DVT, bus reikalingas įvairių suinteresuotųjų subjektų iš ES, valstybių narių, vietos ir regionų valdžios institucijų, pilietinės visuomenės, gyventojų, verslo įmonių ir trečiųjų šalių partnerių dalyvavimas; ragina Komisiją užtikrinti, kad daugiašalė suinteresuotųjų subjektų platforma, apie kurią paskelbta komunikate, taptų Darbotvarkės iki 2030 m. planavimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir peržiūros geriausios praktikos pavyzdžiu; pabrėžia, kad platforma turėtų naudoti įvairių pagrindinių sektorių praktines žinias, skatinti inovacijas ir padėti užtikrinti veiksmingus ryšius su suinteresuotaisiais subjektais, skatindama darnų vystymąsi vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“; be to, pabrėžia, kad platforma turėtų būti daug platesnės apimties nei savitarpio mokymosi platforma, ir turėtų sudaryti galimybes realiam suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui planuojant ir stebint DVT įgyvendinimą; ragina Komisiją skatinti sinergiją su kitomis susijusiomis platformomis, pvz., REFIT platforma, Žiedinės ekonomikos platforma, Konkurencingumo ir augimo aukšto lygio darbo grupe ir Aukšto lygio ekspertų grupe tvarių finansų klausimais, ir informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą, kaip bus vadovaujamasi platformos rekomendacijomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | todėl ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant palengvinti DVT valdymą, kad būtų užtikrinama, jog jis:






  i) | apims įvairius sektorius, įsteigus už Darbotvarkės 21 stebėjimą atsakingą nacionalinę koordinavimo struktūrą, kuri naudotųsi NVO patirtimi; |
| --- | --- | --- |

10.

i)

apims įvairius sektorius, įsteigus už Darbotvarkės 21 stebėjimą atsakingą nacionalinę koordinavimo struktūrą, kuri naudotųsi NVO patirtimi;

| ii) | apims įvairius lygmenis, įsteigus veiksmingą darnaus vystymosi institucinę struktūrą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

ii)

apims įvairius lygmenis, įsteigus veiksmingą darnaus vystymosi institucinę struktūrą visais lygmenimis;

| iii) | apims įvairius veikėjus, sudarius palankias sąlygas ir skatinant visuomenės informuotumą ir dalyvavimą užtikrinus, kad informacija būtų plačiai prieinama; |
| --- | --- |

iii)

apims įvairius veikėjus, sudarius palankias sąlygas ir skatinant visuomenės informuotumą ir dalyvavimą užtikrinus, kad informacija būtų plačiai prieinama;

| iv) | juo bus siekiama gerinti mokslo ir politikos sąveiką; |
| --- | --- |

iv)

juo bus siekiama gerinti mokslo ir politikos sąveiką;

| v) | jį taikant bus vadovaujamasi aiškiu tvarkaraščiu, kuriame suderinama trumpalaikė ir ilgalaikė perspektyva; |
| --- | --- |

v)

jį taikant bus vadovaujamasi aiškiu tvarkaraščiu, kuriame suderinama trumpalaikė ir ilgalaikė perspektyva;

todėl prašo, kad Komisija užtikrintų, jog daugiašalė suinteresuotųjų subjektų platforma ne tik telktų, bet ir skleistų praktines žinias apie DVT, taip pat užtikrintų, kad platforma darytų poveikį politikos darbotvarkei; dėl to prašo, kad Komisija, dalyvaujant Parlamentui ir Tarybai, sukurtų daugiašalę suinteresuotųjų šalių platformą, kurioje dalyvautų subjektai iš visų susijusių sektorių; forume turėtų būti atstovaujama ne mažiau kaip 30 verslo ir pramonės subjektų, vartotojų organizacijų, profesinių sąjungų, socialinės srities NVO, aplinkos ir klimato sričių NVO, vystomojo bendradarbiavimo NVO, vietos valdžios ir miestų atstovų; posėdžiai turėtų būti atviri kuo didesniam veikėjų skaičiui ir juos turėtų būti galima išplėsti, jei laikui bėgant susidomėjimas padidėtų; platforma kas ketvirtį rengiamuose posėdžiuose turėtų nustatyti problemas, kurios trukdo siekti DVT; Parlamentas turėtų apsvarstyti galimybę sukurti darbo grupę dėl DVT, kad Parlamente šiuo klausimu būtų užtikrintas horizontalusis darbas; šį forumą turėtų sudaryti Parlamento nariai iš kuo įvairesnių komitetų; Komisija ir Parlamentas turėtų aktyviai dalyvauti daugiašalės suinteresuotųjų subjektų platformos posėdžiuose; Komisija turėtų kasmet informuoti platformą apie savo ateities planus, siekiant prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo, taip pat prieš JT aukšto lygio susitikimus DVT klausimais birželio – liepos mėn. pateikti visose valstybėse narėse visais lygmenimis prieinamą dokumentą dėl geriausios praktikos įgyvendinant DVT; Regionų komitetas turėtų veikti kaip vietos ir nacionalinius subjektus jungiantis tiltas;

| 11. | palankiai vertina tai, kad vis daugiau institucijų ir privataus kapitalo skiriama DVT įgyvendinimui finansuoti, ir ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ES institucijų išlaidų darnaus vystymosi kriterijus, nustatyti galimas reguliavimo kliūtis ir investavimo į DVT paskatas ir ieškoti galimybių viešojo ir privačiojo sektoriaus investicijų konvergencijai ir bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina galimą aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros indėlį siekiant DVT, pagerinus acquis įgyvendinimą valstybėse narėse; vis dėlto įspėja, kad ši peržiūra neturėtų būti laikoma kitų priemonių, pvz., pažeidimo procedūrų, pakaitalu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina Komisiją sukurti veiksmingus DVT įgyvendinimo ir įtraukimo į ES 2030 m. darbotvarkę stebėsenos, atsekamumo ir peržiūros mechanizmus ir ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Eurostatu, nustatyti konkrečius viduje taikomus ES lygmens DVT pažangos rodiklius; ragina Komisiją parengti ES pažangos įgyvendinant DVT metinę ataskaitą; pabrėžia, kad Komisija turėtų padėti valstybėms narėms nuosekliai teikti ataskaitas; ragina Parlamentą tapti partneriu šiame procese, ypač kai bus imtasi veiksmų pagal antrą veiklos kryptį po 2020 m., ir ragina numatyti Parlamento, Tarybos ir Komisijos metinį dialogą ir informacijos teikimą, galiausiai parengiant ataskaitą; primygtinai ragina užtikrinti, kad rezultatai būtų skaidrūs ir lengvai suprantami ir būtų perduodami įvairiai auditorijai; pabrėžia skaidrumo ir demokratinės atskaitomybės svarbą vykdant ES 2030 m. darbotvarkės stebėseną ir todėl pabrėžia teisės aktų leidėjų vaidmenį šiame procese; mano, kad sudarius privalomą tarpinstitucinį susitarimą pagal SESV 295 straipsnį būtų sukurta tinkama bendradarbiavimo šioje srityje struktūra; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad valstybės narės privalo pranešti JT apie savo veiklos rezultatus siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT); pabrėžia, kad šios valstybių narių ataskaitos turėtų būti parengtos bendradarbiaujant su kompetentingomis vietos ir regionų valdžios institucijomis; pabrėžia, kad valstybėse narėse, kurios valdomos federalinės arba decentralizuotos valdžios lygmenimis, būtina pateikti išsamią informaciją apie konkrečius uždavinius ir pareigas, pavestus šiems deleguotiems valdymo lygmenims siekiant darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją skatinti tvarias pasaulines vertės grandines, įdiegiant įmonių išsamaus patikrinimo sistemas, daugiausia dėmesio skiriant jų visai tiekimo grandinei, o tai padrąsintų įmones atsakingiau investuoti ir paskatintų veiksmingesnį tvarumo skyrių laisvos prekybos susitarimuose, įskaitant kovos su korupcija, skaidrumo, kovos su mokesčių vengimu ir atsakingo įmonių elgesio nuostatas, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad Europos ateities vizijos turi apimti DVT kaip pagrindinį principą ir kad šiuo atžvilgiu valstybės narės turėtų siekti taikyti tvarius ekonomikos modelius, todėl paskelbus 2017 m. kovo 1 d. Komisijos baltąją knygą dėl Europos ateities (COM(2017)2025) prasidėjusiuose svarstymuose pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas ES vaidmeniui siekiant darnaus vystymosi, taigi ekonomikos augimo aplinkybėmis reikia daugiau dėmesio skirti tvarumo aspektui; mano, kad ES itin svarbu įgyvendinti DVT ir Darbotvarkę iki 2030 m. ir kad pasiekimai įgyvendinant DVT turėtų būti Europos palikimas ateities kartoms; pripažįsta, kad Darbotvarkė iki 2030 m. suderinama su Sąjungos principais ir vertybėmis ir todėl DVT siekimas natūraliai siejasi su Europos Sąjungos planais sukurti geresnę, klestinčią ir tvaresnę Europos ateitį; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti integruoto vertinimo, technologijų bei institucinių inovacijų ir finansinių lėšų mobilizavimo pajėgumus siekiant įgyvendinti DVT; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripažįsta, kad daugelis Europos šalių, tiek ES, tiek ne ES, yra pasirašiusios susitarimą dėl DVT; mano, kad plėtojant diskusijas apie Europos ateitį dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų sukurta visą Europą apimanti sistema darnaus vystymosi tikslams pasiekti, kuri apimtų ES ir EEE valstybes nares, ES asociacijos susitarimus pasirašiusias šalis, ES šalis kandidates ir Jungtinę Karalystę, jai išstojus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | akcentuoja Aukšto lygio politinio forumo vaidmenį vykdant su darnaus vystymosi tikslais susijusius tolesnius veiksmus ir jų peržiūrą ir ragina Komisiją ir Tarybą pripažinti, kad ES atlieka lyderės vaidmenį Darbotvarkės iki 2030 m. rengimo ir įgyvendinimo procese, susitardama dėl bendrų ES pozicijų ir teikdama bendras ES ataskaitas, pagrįstas koordinuotomis valstybių narių ir ES institucijų ataskaitomis, dar iki Generalinės Asamblėjos remiamo Aukšto lygio politinio forumo; ragina Komisiją per būsimą Aukšto lygio politinį forumą įvertinti esamus veiksmus ir konkrečius darnaus vystymosi tikslus, kurie bus persvarstomi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad ES turėtų būti pasaulinė lyderė perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir tvarios gamybos ir vartojimo sistemos srityje; prašo Komisijos mokslo, technologijų ir inovacijų (MTI) politikos sritis nukreipti į DVT ir ragina Komisiją parengti komunikatą dėl MTI darniam vystymuisi (toliau – STI4SD), kaip rekomendavo Komisijos ekspertų grupė „Tolesnė veikla, susijusi su „Rio+20, ypač DVT“, kad būtų galima suformuluoti ir remti ilgalaikį politikos koordinavimą ir sanglaudą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad mokslas, technologijos ir naujovės yra itin svarbios priemonės siekiant įgyvendinti DVT; pabrėžia, jog būtina, kad į programas „Horizontas 2020“ ir būsimas bendrąsias mokslinių tyrimų programas būtų geriau įtraukta darnaus vystymosi sąvoka ir visuomenės uždaviniai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad, kaip išdėstyta 2016 m. gegužės 12 d. rezoliucijoje, Parlamentas turėtų atlikti aiškų vaidmenį ES įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina pastarojo meto iniciatyvas skatinti išteklių naudojimo efektyvumą, be kita ko, skatinant atliekų prevenciją, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą, energijos gavybai naudoti tik perdirbti netinkamas medžiagas ir sąvartynuose laipsniškai nebešalinti perdirbti arba naudoti tinkamų atliekų, kaip pabrėžta Žiedinės ekonomikos veiksmų plane ir pasiūlyme dėl naujų, plataus užmojo ES su atliekomis susijusių tikslų, kuriais, be kita ko, prisidedama prie 12 DVT ir mažinamas į jūrą išmetamų šiukšlių kiekis; pripažįsta, kad norint išteklių naudojimo požiūriu efektyviai pasiekti DVT ir su klimato kaita susijusius tikslus reikia padidinti išteklių naudojimo efektyvumą ir iki 2050 m. 19 proc. sumažinti pasaulyje išmetamą ŠESD kiekį ir 25 proc. sumažinti vien tik G7 šalių išmetamą ŠESD kiekį; atkreipia dėmesį į tai, kad 12 iš 17 DVT priklauso nuo tvaraus gamtos išteklių naudojimo; pabrėžia, kad svarbūs yra tvarus vartojimas ir gamyba didinant efektyvumą ir mažinant taršą, išteklių paklausą ir atliekas; pabrėžia, kad būtina atsieti ekonomikos augimą, išteklių naudojimą ir poveikį aplinkai; ragina Komisiją rengti reguliarią ataskaitą dėl žiedinės ekonomikos būklės, kurioje būtų išsamiai apibūdinama jos padėtis ir tendencijos, ir sudaryti galimybę keisti esamą politiką remiantis objektyvia, patikima ir palyginama informacija; be to, ragina Komisiją užtikrinti, kad plėtojant žiedinę ekonomiką smarkiai sumažėtų grynųjų medžiagų naudojimas ir sumažėtų medžiagų atliekų, būtų gaminami patvaresni produktai ir būtų naudojami šalutiniai gamybos produktai ir perteklinės medžiagos, kurios anksčiau buvo laikomos atliekų srautais; ragina Komisiją parengti plataus užmojo ir išsamią strategiją dėl plastiko, kartu laikantis 2020 m. tikslo, kad cheminės medžiagos ir atliekos būtų tvarkomos ekologiškai tvariu būdu, ir atsižvelgiant į tikslą dėl netoksiškų medžiagų ciklų, kaip nustatyta 7-oje aplinkosaugos veiksmų programoje; mano, kad siekiant 2-ojo DVT lemiamą svarbą turi Europos lygmeniu koordinuoti kovos su maisto švaistymu veiksmai; pabrėžia ES tikslą iki 2030 m. maisto švaistymą sumažinti 50 proc.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad Sprendime Nr. 1386/2013/ES nurodoma, kad dabar naudojamos pasaulinės ekonomikos gamybos ir vartojimo sistemos sukuria daugybę atliekų, kurios kartu su augančia prekių ir paslaugų paklausa eikvoja išteklius ir prisideda prie svarbiausių žaliavų, mineralų ir energijos kainos augimo, dėl to taip pat didėja tarša ir atliekų kiekis, pasaulinis išmetamųjų ŠESD kiekis, blogėja žemės būklė, mažėja miškų ir nyksta biologinė įvairovė; todėl ES ir jos valstybėms narėms būtina dėti pastangas, siekiant užtikrinti prekių ir paslaugų gyvavimo ciklo poveikio įvertinimą ir taip realiai įvertinti jų poveikį tvarumui; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad ekonomikos augimo atsiejimas nuo išteklių naudojimo yra būtinas siekiant apriboti poveikį aplinkai ir didinti Europos konkurencingumą bei mažinti jos priklausomumą nuo išteklių; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad ES norint pasiekti strategijos „Europa 2030“ tikslus labai svarbu, kad jie būtų visapusiškai atspindėti Europos semestro veiksmuose, be kita ko, kuriant ekologiškas darbo vietas, užtikrinant efektyvų išteklių naudojimą ir tvarias investicijas bei inovacijas; pažymi, kad efektyviu išteklių naudojimu grindžiama ekonomika turi didelį darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo potencialą, nes iki 2050 m. ji pasaulio ekonomiką papildys 2 trln. JAV dolerių ir G7 šalyse generuos papildomus 600 mlrd. JAV dolerių; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją atkreipti visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant investuotojus, profesines sąjungas ir piliečius, dėmesį į netvarios gamybos transformavimo į veiklą, kuri užtikrina galimybę įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus, naudą ir nuolatinio darbo jėgos perkvalifikavimo siekiant ekologiškų, aplinkai nekenkiančių ir aukštos kokybės darbo vietų privalumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad svarbu pasiekti DVT 2 dėl tvaraus žemės ūkio ir DVT dėl vandens taršos ir pereikvojimo prevencijos (6.3 & 6.4), dirvožemio kokybės gerinimo (2.4 & 15.3) ir biologinės įvairovės nykimo sustabdymo (15); |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares išspręsti didelių vėlavimų problemą siekiant geros vandens būklės pagal Vandens pagrindų direktyvą ir užtikrinti, kad būtų pasiektas 6-asis DVT; atkreipia dėmesį į Europos aplinkos agentūros vertinimą, kad daugiau nei pusės upių ir ežerų vandens telkinių Europoje ekologinė būklė yra klasifikuojama kaip prastesnė nei gera ir kad vandens ekosistemos vis dar patiria patį didžiausią blogėjimą ir biologinės įvairovės mažėjimą; ragina Komisiją remti novatoriškus tvarios vandentvarkos metodus, be kita ko, atskleidžiant visą pakartotinio nuotekų naudojimo potencialą vandens išteklių valdymo srityje ir taikant žiedinės ekonomikos principus, įgyvendinant priemones, skirtas saugiam pakartotiniam vandens nuotekų naudojimui žemės ūkio, pramonės ir savivaldos sektoriuose skatinti; pabrėžia, kad apie 70 mln. Europos gyventojų vasaros mėnesiais patiria vandens trūkumą; be to, pabrėžia, kad apytiksliai 2 proc. visų ES gyventojų neturi visiškos prieigos prie geriamojo vandens ir tai neproporcingai veikia pažeidžiamas, marginalizuotas grupes; be to, primena, kad Europoje dėl nesaugaus vandens ir prastų sanitarinių sąlygų ir higienos kasdien miršta 10 Europos gyventojų; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina Komisijos bendrą komunikatą dėl vandenynų ateities, kuriame siūloma 50 veiksmų, skirtų užtikrinti, kad Europoje ir visame pasaulyje vandenynai būtų saugūs, švarūs ir subalansuotai valdomi siekiant pasiekti 14-ąjį DVT – skubų tikslą, atsižvelgiant į poreikį, kad Europos jūros ir pasaulio vandenynai sparčiai atsigautų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia biologinės įvairovės svarbą aplinkai ir socialinę bei ekonominę naudą ir pažymi, kad pagal naujausią ataskaitą dėl planetos galimybių ribų dabartiniai biologinės įvairovės nykimo mastai kirto ribą, nes biosferos vientisumas po su klimato kaita susijusių planetos galimybių ribų laikoma viena svarbiausių riba, kurią smarkiai pakeitus Žemės sistema pereis į naują būklę; susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. ir Biologinės įvairovės konvencijos tikslai nebus pasiekti be didelių papildomų pastangų; atkreipia dėmesį, kad apie 60 proc. gyvūnų rūšių ir 77 proc. saugomų buveinių yra blogesnėse nei optimalios sąlygos (9); ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiekti šie tikslai, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant Gamtos direktyvas, ir pripažįstant Europos aplinkos ekosistemų ir biologinės įvairovės pridėtinę vertę ir skiriant pakankamai išteklių, taip pat ir būsimuose biudžetuose biologinės įvairovės išsaugojimui, visų pirma atsižvelgiant į tinklą „Natura 2000“ ir programą LIFE; dar kartą pakartoja, jog reikia taikyti bendrą atsekamumo metodiką, kuria būtų atsižvelgta į visas tiesiogines ir netiesiogines išlaidas biologinei įvairovei ir jų veiksmingumą, taip pat pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad bendros ES išlaidos neturėtų neigiamo poveikio biologinei įvairovei ir padėtų siekti Europos biologinės įvairovės tikslų; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad visapusiškas vadinamųjų Gamtos direktyvų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas bei deramas finansavimas – gyvybiškai svarbi prielaida visos biologinės įvairovės strategijos sėkmei užtikrinti ir jos pagrindiniam tikslui pasiekti; teigiamai vertina Komisijos sprendimą neperžiūrėti vadinamųjų Gamtos direktyvų; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina Europos Komisiją ir valstybes nares galutinai užbaigti ir palaikyti tinklą „Natura 2000“, sustiprinant pastangas, kuriomis būtų užtikrinama, kad būtų nustatomas pakankamas specialiųjų saugomų teritorijų (SST) skaičius, vadovaujantis Buveinių direktyva, ir kad šių teritorijų nustatymą taip pat papildytų veiksmingos biologinės įvairovės Europoje apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad, mokslinių tyrimų duomenimis, netvari žemdirbystė yra pagrindinė priežastis, dėl kurios mažėja dirvožemio organinės anglies kiekis ir dirvožemio biologinė įvairovė; ragina ES skatinti taikyti metodus, kurie gerina dirvožemio kokybę, pavyzdžiui, rotaciją, įskaitant ankštinius augalus ir galvijus, ir tokiu būdu suteikti ES galimybę pasiekti 2.4 ir 15.3 darnaus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad Europos Sąjunga turėtų daug daugiau prisidėti siekiant įgyvendinti 15 DVT; ragina Europos Komisiją ypač skirti pirmenybę aplinkos valymui, parengiant suderintus standartus, skirtus dirvožemio naudojimui ir jo blogėjimui, ir kuo skubiau pateikti kovos su miškų naikinimu ir jų alinimu veiksmų planą, apie kurį jau buvo keletą kartų paskelbta, ir pristatyti šio plano įgyvendinimo kalendorių; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripažįsta, kad dirvožemio biologinė įvairovė ir dirvožemio organinės anglies kiekis daugiausia kinta dėl žemės valdymo ir žemės naudojimo paskirties keitimo bei dėl klimato kaitos, ir tai daro neigiamą poveikį ištisoms ekosistemoms ir visuomenei; taigi ragina Komisiją būsimojoje 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje (AVP) ypatingą dėmesį skirti su dirvožemiu susijusiems klausimams; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad ES sojų miltų importu gyvūnų pašarams prisidedama prie miškų naikinimo Pietų Amerikoje ir trukdoma siekti su miškų naikinimu, klimato kaita ir biologine įvairove susijusių DVT; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją, kaip pasaulinio masto veikėją, dėti daugiau pastangų siekiant išsaugoti svarbią Arkties regiono ekosistemą ir aplinką; tvirtai ragina Komisiją neleisti vykdyti jokios politikos, kuria būtų skatinamas Arkties regiono eksploatavimas iškastiniam kurui gauti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina tai, kad biologinei įvairovei, gamtiniams ištekliams ir ekosistemoms skiriamas didelis dėmesys, ir tai, kad pripažįstamas ryšys tarp šių elementų, žmonių sveikatos ir gerovės; pabrėžia, kad reikia laikytis „vienos sveikatos“ požiūrio, apimančio žmonių bei gyvūnų sveikatą ir aplinkos būklę, ir primena, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas naujoms sveikatos srities technologijoms plėtoti yra esminė būtina sąlyga norint pasiekti DVT; ragina Komisiją skubiai atlikti analizę siekiant reaguoti į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) paskelbtą publikaciją „Glaustai apie sveikatą ES“ (angl. „EU Health at a glance“), kuri parodo, kad daugelyje ES valstybių narių gyvenimo trukmė nepadidėjo; atkreipia dėmesį į tai, kad vienodos galimybės naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūra yra pagrindinis veiksnys, užtikrinantis darnias sveikatos priežiūros sistemas, nes tokiu būdu būtų galima sumažinti nelygybę; pabrėžia, kad reikia daugiau pastangų siekiant kovoti su daugialypėmis kliūtimis, su kuriomis susiduriama pavienio asmens, paslaugų teikėjo ir sveikatos priežiūros sistemos lygmenimis, ir reikia toliau investuoti į naujoves ir medicinos mokslinius tyrimus bei Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (ECDC) siekiant rasti sprendimus sveikatos srityje, kurie būtų prieinami, tvarūs ir orientuoti į kovą su pasaulinio masto problemomis – ŽIV/AIDS, tuberkulioze, hepatitu C ir kitomis apleistomis infekcinėmis ligomis, kurios dažnai siejamos su skurdu; primena, kad labai svarbu investuoti į medicinos mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą pasauliniu mastu siekiant spręsti tokias kylančias sveikatos problemas kaip epidemijos ir atsparumas antibiotikams; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad vandenynų ekonomika, arba „mėlynoji ekonomika“, suteikia didelių galimybių tvariai naudoti ir išsaugoti jūrų išteklius ir kad gebėjimų stiprinimo parama rengiant ir įgyvendinant planavimo priemones ir valdymo sistemas gali padėti besivystančioms šalims pasinaudoti šiomis galimybėmis; pabrėžia, kad Europos Sąjunga šiuo klausimu turi atlikti pagrindinį vaidmenį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pripažįsta, kad esama sąsajos tarp žuvininkystės išteklių gavybos, jų išsaugojimo ir prekybos jais; be to, pripažįsta, kad nesiimant veiksmų kovai su žalingomis žvejybos subsidijomis susidarytų itin didelės išlaidos, nes nesiimant veiksmų ištekliai bus išeikvoti, dėl to susidarys maisto stygius ir tie darbo vietų šaltiniai, kuriuos norėta išsaugoti, bus sunaikinti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad ES ir jos valstybės narės yra pasirašiusios Paryžiaus susitarimą ir todėl yra įsipareigojusios siekti jo tikslų, o jiems įgyvendinti turi būti imamasi pasaulinio lygmens veiksmų; pabrėžia, kad reikia įtraukti ilgalaikį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslą siekiant apriboti visuotinį atšilimą iki gerokai mažiau kaip 2 oC ir dėti pastangas apriboti temperatūros padidėjimą iki 1,5 oC; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena, kad Komisijos pasiūlyme dėl 2030 m. klimato ir energetikos programos 2030 m. nustatomi trys pagrindiniai tikslai: ŠESD kiekį sumažinti ne mažiau kaip 40 proc., užtikrinti, kad bent 27 proc. ES reikiamų energijos išteklių sudarytų atsinaujinančiųjų išteklių energija, ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą ne mažiau kaip 30 proc.; primena Parlamento poziciją dėl šių tikslų; pabrėžia poreikį peržiūrėti šiuos tikslus ir parengti ES strategiją, pagal kurią iki šimtmečio vidurio būtų pasiekta nulinė tarša ir kurioje būtų pateiktas ekonomiškas planas, kaip siekti Paryžiaus susitarime nustatyto nulinio teršalų išmetimo tikslo, atsižvelgiant į ES regionų ir valstybių ypatumus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina ES ir valstybes nares veiksmingai integruoti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos aspektą į vystymosi politikos priemones; pabrėžia, kad reikia skatinti technologijų, susijusių su energijos vartojimo efektyvumu ir švariomis technologijomis, perdavimą ir remti investicijas į nedidelio masto, nuo elektros tinklų nepriklausomos ir decentralizuotos atsinaujinančiosios energijos projektus; ragina ES didinti savo paramą tvariam žemės ūkiui siekiant prisitaikyti prie klimato kaitos, teikiant tikslinę paramą smukiesiems ūkininkams, pasėlių įvairinimo, agrarinės miškininkystės ir agroekologinei praktikai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad aplinkos būklės blogėjimas ir klimato pokyčiai kelia didelę grėsmę taikos ir teisingumo sukūrimui ir išlaikymui; pripažįsta, kad reikia atkreipti didesnį dėmesį į tai, kad klimato kaita ir aplinkos nykimas yra visuotinės migracijos, taip pat skurdo ir bado, priežastis; ragina ES ir valstybes nares klimato kaitos klausimą ir toliau laikyti strateginiu prioritetu pasaulinio lygmens diplomatiniuose dialoguose, įskaitant aukšto lygmens dvišalius ir dviejų regionų dialogus su G 7, G 20, dialogus Jungtinėse Tautose ir su šalimis partnerėmis, pavyzdžiui, Kinija, kad būtų tęsiamas pozityvus ir aktyvus dialogas, galintis paspartinti visuotinį perėjimą prie švarios energijos ir padėti užkirsti kelią pavojingai klimato kaitai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pripažįsta JAV įsikūrusio Klimato ir saugumo centro (angl. Center for Climate and Security) pastangas nustatant sąryšį tarp klimato kaitos ir tarptautinio saugumo – klimato kaitą jis vadina „grėsmės daugikliu“, nes ji gali pareikalauti daugiau humanitarinio arba karinio įsikišimo ir sukelti dar didesnes audras, kurios kelia grėsmę miestams ir karinėms bazėms; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad energijos nepriteklius, dažnai apibrėžiamas kaip padėtis, kai pavieniai asmenys arba namų ūkių negali tinkamai apšildyti savo namų arba negauna kitų reikalingų energijos paslaugų už prieinamą kainą, yra problema daugelyje valstybių narių; pabrėžia, kad energijos nepriteklius susidaro dėl kylančių energijos kainų, ekonominio nuosmukio poveikio nacionalinei ir regionų ekonomikai ir netausiai energiją vartojančių būstų; primena, kad ES pajamų ir gyvenimo sąlygų tyrimo (SPGS) duomenimis, 2012 m. 54 mln. Europos piliečių (10,8 proc. ES gyventojų) negalėjo pakankamai apšildyti savo namų, panašūs skaičiai buvo susiję su vėluojančiomis apmokėti sąskaitomis už komunalines paslaugas ar prastomis būsto sąlygomis; ragina valstybes nares pripažinti ir spręsti šią problemą, nes pagrindinių energetikos paslaugų užtikrinimas bendruomenėms yra itin svarbus siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta žmonių sveikatai, kad jie netaptų dar skurdesni, kad galėtų išlaikyti gerą gyvenimo kokybę, taip pat siekiant užtikrinti, kad finansinės sąnaudos namų ūkiams, kuriems reikia pagalbos, netaptų pernelyg didele našta; pabrėžia, kad modernios energetikos paslaugos yra labai svarbios žmonių gerovei ir šalies ekonominiam vystymuisi; vis dėlto 1,2 mlrd. žmonių visame pasaulyje neturi elektros ir daugiau kaip 2,7 mlrd. žmonių neturi galimybių švariai gaminti; taip pat primena, kad daugiau nei 95 proc. šių žmonių gyvena Užsachario Afrikoje arba besivystančiose Azijos šalyse ir apie 80 proc. jų gyvena kaimo vietovėse. pabrėžia, kad energija yra labai svarbi beveik visiems dideliems uždaviniams ir galimybėms, su kuriais susiduria šiandienos pasaulis; pabrėžia, kad visuotinė prieiga prie energijos išteklių yra labai svarbi – ar ji būtų reikalinga darbo vietoms, saugumui, klimato kaitai, maisto produktų gamybai, ar pajamoms didinti – ji keičia gyvenimus, šalių ekonomiką ir planetą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rekomenduoja visapusiškai integruoti kovos su klimato kaita veiksmus į visą ES biudžetą (klimato veiksmų aspekto integravimas) užtikrinant, kad priemonės, kuriomis siekiama mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį būtų integruotos į visus investavimo sprendimus Europoje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją kas penkerius metus parengti ataskaitą dėl ES klimato srities teisės aktų, įskaitant ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, įskaitant Pastangų pasidalijimo reglamentą ir Apyvartinių taršos leidimų prekybos direktyvą (pirmoji ataskaita turėtų būti parengta per šešis mėnesius nuo 2018 m. vyksiančio sutarimą skatinančio dialogo JTBKKK pagrindu), siekiant įvertinti, ar šie teisės aktai iš tikrųjų padeda ES veiksmingai siekti susitarto anglies dvideginio išmetimo sumažinimo, ir nustatyti, ar dabartinės mažinimo trajektorijos pakaks siekiant padėti ES įgyvendinti DVT ir Paryžiaus susitarimo tikslus; be to, prašo Komisijos ne vėliau kaip iki 2020 m. peržiūrėti ir išplėtoti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir ES nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, kad jie būtų tinkamai suderinti su ilgalaikiais Paryžiaus susitarimo tikslais ir DVT; ragina Komisiją skatinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbcijos potencialą skatinant plėtoti politiką, kuria remiamas miško įveisimas ir tinkama miško tvarkymo praktika, atsižvelgiant į tai, kad pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. įsipareigojo įgyvendinti tvarų miškų valdymą, sustabdyti miškų naikinimą, atkurti sunykusius miškus ir iki 2020 m. pasauliniu mastu gerokai padidinti miškų įveisimą ir atkūrimą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad pastangos sušvelninti visuotinį atšilimą nėra kliūtis ekonomikos augimui ir užimtumui – priešingai, ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas turėtų būti laikomas svarbiu šaltiniu naujam ir tvariam ekonomikos augimui ir užimtumui užtikrinti; vis dėlto pripažįsta, kad pereinant prie bet kokio naujo ekonominio ir socialinio modelio bendruomenės, kurios orientuojasi į tradicines pramonės šakas, gali patirti sunkumų; pabrėžia paramos svarbą vykstant šiam perėjimui ir ragina Komisiją skirti finansavimą iš tokių šaltinių kaip ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) vadinamajam teisingo perėjimo fondui paremti, siekiant skatinti modernizavimą ir teisingą perėjimą, kad būtų padedama tokioms bendruomenėms, ir siekiant skatinti pažangiausių technologijų ir gamybos praktikos rūšių taikymą, užtikrinant aukščiausius aplinkosaugos standartus ir saugias, stabilias ir tvarias darbo vietas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pažymi, kad nuolatinis biologinės įvairovės nykimas, neigiamas miškų nykimo ir klimato kaitos poveikis gali lemti didėjančią konkurenciją dėl išteklių, pavyzdžiui, maisto ir energijos, didesnį skurdą ir politinį nestabilumą visame pasaulyje, gyventojų perkėlimus ir naujus pasaulinės migracijos modelius; pabrėžia, kad Komisija, Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir valstybės narės turėtų atsižvelgti į šią padėtį visais išorės santykių ir tarptautinės diplomatijos aspektais ir ženkliai padidinti oficialios vystymosi pagalbos (OVP) finansavimą; prašo Komisijos, EIVT ir valstybių narių, imantis visų veiksmų ir sąveikos su trečiosiomis šalimis, toliau didinti pastangas sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, skatinant naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, efektyvų išteklių naudojimą ir miškų apsaugą, klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES išorės politika būtų suderinama su DVT, ir nustatyti, kuriose srityse reikalingi papildomi veiksmai ar įgyvendinimas siekiant užtikrinti, kad ES išorės politika padėtų veiksmingai įgyvendinti DVT ir netrukdytų siekti DVT ir jų įgyvendinti kituose regionuose, ypač besivystančiose šalyse; taigi ragina Komisiją imti vykdyti patikimą procesą, pradedant nuo numatymo ir (arba) ankstyvojo perspėjimo metodo naujoms iniciatyvoms ir pasiūlymams, įskaitant esamų teisės aktų persvarstymą, ir pateikti pasiūlymą dėl visa apimančios tvaraus vystymosi strategijos; atkreipia dėmesį į turimas priemones ir forumus, kaip antai Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), JT EEK regioninis forumas darnaus vystymosi klausimais ir Aukšto lygio politinis forumas bei JT centrinė platforma; ragina savanoriškai pagal Darbotvarkę iki 2030 m., pagal kurią valstybės narės skatinamos reguliariai atlikti įtraukias pažangos peržiūras, atlikti peržiūrą Aukšto lygio politiniame forume; atkreipia dėmesį į reguliarių ir tinkamų ex ante poveikio vertinimų vaidmenį šiuo klausimu; primena Sutartyje nustatytą įpareigojimą atsižvelgti į vystomojo bendradarbiavimo tikslus visose politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia oficialios paramos vystymuisi (OPV) svarbą, nes ši parama – pagrindinė priemonė siekiant įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., panaikinti visų formų smurtą ir kovoti su nelygybe, tuo pačiu metu pakartoja, kad, norint ištraukti besivystančias šalis iš skurdo, vien tik paramos vystymuisi neužtenka; pabrėžia, kad būtina propaguoti priemones, kuriomis skatinama didesnė atskaitomybė, pvz., parama biudžetui; ragina ES ir jos valstybes nares nedelsiant iš naujo įsipareigoti įgyvendinti 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų tikslą ir pateikti išsamius pasiūlymus dėl tvarkaraščio dėl laipsniško OPV didinimo, kad šis tikslas būtų pasiektas; primena ES įsipareigojimą bent 20 proc. savo OPV skirti žmogaus socialinei raidai ir socialinei įtraukčiai ir ragina iš naujo įsipareigoti siekti šio tikslo; ragina Komisiją įgyvendinti EBPO Paramos vystymuisi komiteto (DAC) rekomendaciją, kad metinis vidutinis dotacijos elementas turėtų siekti 86 proc. visų OPV įsipareigojimų; ragina apsaugoti OPV nuo lėšų nukreipimo ir laikytis tarptautiniu mastu sutartų vystymosi veiksmingumo principų, toliau siekiant pagrindinio OPV tikslo – panaikinti skurdą, ypatingą dėmesį skiriant mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir nestabiliems regionams; primena, kad įgyvendinant platesnio masto vystymosi darbotvarkę reikia remtis ne tik paramos teikėjo ir gavėjo santykiais; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pažymi, kad, norint finansuoti Darbotvarkę iki 2030 m., itin svarbu užtikrinti mokesčių sistemos teisingumą ir skaidrumą, kovoti su mokesčių vengimu, naikinti neteisėtus finansinius srautus ir mokesčių rojus, taip pat gerinti viešųjų finansų valdymą, tvarų ekonomikos augimą ir didinti sutelkiamus vidaus išteklius; ragina ES sukurti finansavimo programą (DEVETAX 2030), kuria būtų konkrečiai padedama sukurti mokesčių struktūras naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalyse, o besivystančioms šalims būtų padedama įsteigti naujus regioninės mokesčių inspekcijos biurus; pakartoja savo raginimą nustatyti pasaulinį finansinių sandorių mokestį, siekiant spręsti pasaulines skurdo problemas, ištirti visų nacionalinių ir ES mokesčių politikos priemonių šalutinį poveikį besivystančioms šalims ir laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui principo priimant teisės aktus šioje srityje; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares iš naujo pakoreguoti savo požiūrį į migraciją, siekiant parengti 10-ąjį darnaus vystymosi tikslą atitinkančią migracijos politiką ir faktais pagrįstą migrantų ir prieglobsčio prašytojų apibūdinimą ir siekiant kovoti su ksenofobija ir diskriminacija, nukreiptomis prieš migrantus, taip pat investuoti į pagrindinius žmogaus socialinę raidą skatinančius veiksnius; pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl to, kad naujos politikos ir finansinės priemonės, kuriomis siekiama pašalinti pagrindines neteisėtos ir priverstinės migracijos priežastis, gali būti įgyvendintos pakenkiant vystymosi tikslams, ir prašo, kad Europos Parlamentui būtų suteiktas didesnis kontrolės vaidmuo šioje srityje siekiant užtikrinti, kad naujos finansavimo priemonės būtų suderinamos su ES teisiniu pagrindu, principais ir įsipareigojimais, ypač Darbotvarke iki 2030 m.; primena, kad pagrindinis vystomojo bendradarbiavimo tikslas – skurdo panaikinimas ir ilgalaikis ekonominis ir socialinis vystymasis; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palankiai vertina tai, kad daug dėmesio skiriama investicijoms į jaunimą, kuris laikomas pagrindiniu darnaus vystymosi tikslų įgyvendintoju; pabrėžia, kad reikia pasinaudoti besivystančių šalių demografiniais dividendais įgyvendinant tinkamą viešąją politiką ir investuojant į jaunimo švietimą bei sveikatos priežiūrą, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą ir švietimą; pabrėžia galimybę pagaliau daryti pažangą lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo srityje, nes tai pagrindinis politikos suderinamumo vystymosi labui elementas, ir primygtinai ragina ES integruoti šiuos aspektus į visas išorės veiksmų sritis; pripažįsta, kad siekiant užtikrinti darnų vystymąsi prioritetą reikia teikti šiems pagrindiniams žmogaus socialinės raidos ir žmogiškojo kapitalo veiksniams; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina ES ir jos valstybes nares skirti reikiamus išteklius ir politinį dėmesį siekiant užtikrinti, kad lyčių lygybės principas ir moterų bei mergaičių įgalinimas būtų svarbiausi dalykai įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m.; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad valstybių biudžetai neprieštarautų DVT; mano, kad, siekiant laiku ir sėkmingai įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., reikia gerokai paspartinti žaliąsias investicijas, inovacijas ir augimą, ir pripažįsta, kad reikia naujų finansavimo priemonių ir skirtingo požiūrio į dabartinę investicijų politiką, pvz., laipsniškai atsisakant aplinkai kenksmingų subsidijų ir projektų, kurie skatina didelę taršą; ragina parengti strategiją, pagal kurią tarptautinės korporacijos ir verslo įmonės integruotų aplinkosaugos, socialinių ir valdymo veiksnius į savo įmonės verslo modelius arba instituciniai investuotojai – į savo investavimo strategijas, kad lėšos būtų nukreiptos į tvarų finansavimą ir nukreiptos nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina užtikrinti, kad daugiametėje finansinėje programoje po 2020 m. Sąjungos biudžetas būtų paskirtas Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimui, užtikrinant pakankamą finansavimą veiksmingai siekti DVT; ragina užtikrinti labiau integruoti darnų vystymąsi į visas finansavimo priemones ir biudžeto eilutes, ir pakartoja, kad ilgalaikis politikos nuoseklumas atlieka svarbų vaidmenį mažinant sąnaudas; atkreipia dėmesį į sanglaudos politikos kaip pagrindinės ES investicijų politikos svarbą ir primena, kad, siekiant iš esmės pereiti prie tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo, būtina, kad visi ES struktūriniai ir investicijų fondai, įskaitant Europos strateginių investicijų fondą, horizontaliai taikytų tvarumo kriterijus ir veiklos efektyvumu pagrįstus tikslus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Europos investicijų banką (EIB) užtikrinti, kad, savo skolinimo veikloje taikydamas griežtus tvarumo kriterijus, jis vadovautųsi Europos vertybėmis ir ypač kad energetikos ir transporto sektoriams teikiamos paskolos būtų skirtos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir tvariems projektams; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina EIB iki 2030 m. 40 proc. savo paskolų portfelio skirti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

61.

| 62. | prašo EIB skirti daugiau lėšų iniciatyvai ELENA, kad būtų teikiamos dotacijos techninei pagalbai, kuri labiausiai orientuota į energijos vartojimo efektyvumo, skirstomos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir miesto transporto projektus ir programas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pripažįsta, kad lanksti ir tvari infrastruktūra yra pagrindinis principas kuriant darnią ateitį, kurioje sunaudojama mažai anglies dioksido, ir atneša nemažai papildomos naudos, kaip antai ilgaamžiškumą ir geresnę apsaugą nuo gaisrų ir potvynių; mano, kad perėjimas prie darnios visuomenės gali būti įmanomas laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir toliau stengiantis didinti prietaisų, energijos tinklų ir pastatų energijos vartojimo efektyvumą kartu kuriant saugojimo sistemas; pripažįsta, kad didžiausią energijos vartojimo efektyvumo potencialą turi pastatai, ir prašo ES įsipareigoti iki 2050 m. pasiekti, kad pastatai taptų visiškai tvarūs, nepriklausomi nuo iškastinio kuro ir taupiai vartojantys energiją; tai būtų pastatai, kuriuose energija beveik nevartojama, o ta energija, kuri vartojama, būtų iš įvairiausių atsinaujinančių energijos šaltinių; ragina sparčiau didinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį ES energijos rūšių derinyje; įspėja dėl susisaistymo su netausia infrastruktūra ir ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kaip sklandžiai pereiti prie tvarios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir iš esmės perorientuoti infrastruktūros plėtrą, siekiant sumažinti sisteminę ekonominę riziką, susijusią su finansiniu turtu, kuriuo įtvirtinamos didelio anglies dioksido kiekio technologijos; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Komisiją ir valstybes nares pirmenybę suteikti tvariam judumui, vietos lygmeniu tobulinant viešojo transporto sistemas, atsižvelgiant į konkrečios šalies ypatumus ir vadovaujantis realiais piliečių poreikiais; mano, kad ES finansinė parama transporto sektoriaus ir infrastruktūros vystymuisi turėtų būti siekiama tikslų, kuriuos įgyvendinus, valstybėms narėms būtų sukurta tikroji pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad korupcija daro didelį poveikį aplinkai ir kad neteisėta prekyba nykstančių rūšių laukiniais gyvūnais, naudingosiomis iškasenomis ir brangakmeniais bei miško produktais, kaip antai mediena, taip pat yra neatskiriamai susijusi su korupcija; taip pat pabrėžia, kad neteisėta prekyba laukiniais gyvūnais gali kelti dar didesnę grėsmę nykstančioms rūšims, o neteisėtas miškų kirtimas gali lemti biologinės įvairovės nykimą ir padidinti išmetamą anglies junginių kiekį – visa tai prisideda prie klimato kaitos; pabrėžia, kad organizuoto nusikalstamumo grupuotės iš to labai gerai pasipelno ir mažai rizikuoja, kadangi už nusikaltimus miškui retai traukiama baudžiamojon atsakomybėn, o sankcijos dažnai neatitinka nusikaltimo sunkumo; primena, kad Jungtinių Tautų konvencija prieš korupciją, kurioje daug dėmesio skiriama korupcijos prevencijai, veiksmingai teisėsaugai, tarptautiniam bendradarbiavimui ir turto susigrąžinimui, gali būti veiksminga priemonė kovojant su korupcija aplinkosaugos srityje; ragina valstybes nares kovos su korupcija, pvz., skaidrumo ir atskaitomybės, strategijas integruoti į aplinkos teisės aktus ir politiką ir stiprinti demokratiją ir gerą valdymą; pabrėžia, kad kova su korupcija aplinkosaugos srityje padės sukurti vienodas galimybes naudotis pagrindiniais ištekliais, pavyzdžiui, vandeniu, ir švarios aplinkos, ir yra būtina siekiant apsaugoti mūsų aplinką ir užtikrinti darnų vystymąsi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pripažįsta kultūros ir dalyvavimo kultūriniame gyvenime svarbą įgyvendinant DVT darbotvarkę, taip pat vaidmenį, kuris tenka kultūrai išorės santykių ir vystymosi politikos srityse; ragina deramai remti kultūros įstaigas ir organizacijas įgyvendinant DVT darbotvarkę ir toliau stiprinant mokslinių tyrimų, mokslo, inovacijų ir menų ryšius; |
| --- | --- |

66.

| 67. | primena, kad dalyvavimas kultūriniame gyvenime gerina fizinę ir psichikos sveikatą ir gerovę, daro teigiamą poveikį mokymosi ir profesinės veiklos rezultatams, padeda žmonėms, kuriems labiausiai gresia socialinės atskirties rizika, patekti į darbo rinką, todėl jis labai prisideda prie daugelio TVT įgyvendinimo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | reiškia didžiulį susirūpinimą, kad, kaip parodė paskutinės PISA ataskaitos, valstybių narių švietimo sistemų rezultatai skiriasi; pabrėžia, kad tinkamai aprūpintos ištekliais ir visiems prieinamos viešojo švietimo ir mokymo sistemos labai svarbios siekiant lygybės ir socialinės įtraukties bei įgyvendinant uždavinius pagal 4-ąjį DVT ir kad kokybiškas švietimas gali įgalinti pažeidžiamus asmenis, mažumas, specialiųjų poreikių turinčius asmenis ir moteris bei mergaites; apgailestauja dėl tebesančios didelio jaunimo nedarbo problemos; pažymi, kad švietimas itin svarbus norint išugdyti visuomenes, kurios geba išsilaikyti pačios; ragina ES susieti kokybišką švietimą, techninį bei profesinį mokymą ir bendradarbiavimą su pramone, nes tai esminė jaunimo užimtumo ir galimybių gauti darbą, kuriam reikia kvalifikuotų darbuotojų, išankstinė sąlyga; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina ES ir jos valstybes nares, įtraukiant DVT į Europos politikos sistemą ir dabartinius bei būsimus Komisijos prioritetus, apsaugoti regionines, mažumų ir rečiau vartojamas kalbas bei kalbinę įvairovę, taip pat užtikrinti kalbinės diskriminacijos nepriimtinumą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mano, kad visoje Europos politikos sistemoje, be kita ko, pasitelkiant švietimą, turėtų būti skatinama kultūrų įvairovė ir gamtos paveldo apsauga; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina valstybes nares pirmenybę skirti pramonės objektų, kurie įvairiuose Europos regionuose ypač teršia įvairias aplinkos terpes ir kelia pavojų gyventojų sveikatai, ūkio ir aplinkos pertvarkymui; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pabrėžia ES miestų darbotvarkės atliksimą vaidmenį įgyvendinant pasaulinę Naująją miestų darbotvarkę ir palankiai vertina politikos pokyčius, kai miestams ir regionams suteikiami įgaliojimai vykdyti žaliąsias investicijas, kurios turi sąveikos poveikį; taip pat palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip „Green Leaf“ apdovanojimą ir Pasaulinį merų paktą dėl klimato ir energetikos ir dar kartą pabrėžia, kad labai svarbu miestuose ir regionuose siekti darnaus vystymosi tikslų, nes tvarumui užtikrinti reikia bendradarbiavimo ir ilgalaikio požiūrio visais valdymo lygmenimis ir visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primena, kad Darbotvarkėje iki 2030 m. pripažįstama, jog nebegalime atskirai vertinti maisto, pragyvenimo šaltinių ir gamtos išteklių valdymo; pabrėžia, kad skirti pagrindinį dėmesį kaimo plėtrai ir investicijoms į žemės ūkį – augalininkystę ir gyvulininkystę, miškininkystę, žuvininkystę ir akvakultūrą – tai galinga priemonė siekiant panaikinti skurdą ir badą bei užtikrinti darnų vystymąsi; pažymi, kad žemės ūkiui tenka labai svarbus vaidmuo kovojant su klimato kaita; pabrėžia, kad labai plataus užmojo darnaus vystymosi tikslai gali būti įgyvendinti tik bendradarbiaujant – sudarant Šiaurės ir Pietų, Pietų šalių ir trišales bei pasaulines partnerystes tarp įvairių veikėjų ir įvairiose srityse; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palankiai vertina ketinimą susieti prekybos ir investicijų politiką, į kurią būtų integruotas tvarus vystymasis, ir ragina formuojant ES politiką atidžiau valdyti poveikį, kurį daro prekių ir gamtinių išteklių gavyba ES viduje ir už jos ribų; ragina persvarstyti investavimo politiką ir plačiai naudoti novatoriškas finansavimo priemones darnaus vystymosi tikslams pasiekti; ragina Komisiją užtikrinti, kad darnaus vystymosi patikrinimai būsimų prekybos susitarimų atžvilgiu būtų skaidrūs; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Komisiją, dalyvaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, parengti ir teikti konkrečią jų poreikiams pritaikytą paramą mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams ir marginalizuotoms grupėms, pavyzdžiui, romams, siekiant užtikrinti sveiką gyvenimą ir galimybes naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir saugiais ir švariais gamtos ištekliais, kaip antai oru, vandeniu, įperkamomis ir šiuolaikinėmis energijos paslaugomis ir sveikai maitintis, o tai taip pat padėtų pasiekti 1, 10 ir 15 TVT – skurdo panaikinimo, nelygybės mažinimo ir taikių ir įtraukių visuomenių skatinimo; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pripažįsta, kaip teigiama Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m., kad neįgaliesiems gresia labai didelis pavojus gyventi skurde, nepakankamos galimybės naudotis pagrindinėmis teisėmis, kaip antai švietimas, sveikatos priežiūra ir užimtumas; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mano, kad ES iniciatyvose dėl tvarumo ateities reikėtų išsamiai atsižvelgti į gyvulius kaip sutvėrimus, galinčius jausti, ir į jų gerovę, nes to dažnai nėra paisoma šiandien naudojamose gamybos ir vartojimo sistemose; pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų ištaisyti politikos ir teisės aktų spragas, susijusias su gyvūnų gerovės puoselėjimu, nes to reikalauja vis daugiau Europos piliečių; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų ir skirti finansavimą informuotumo didinimo veiksmams, tikslinėms kampanijoms švietimo srityje ir piliečių įsipareigojimų ir dalyvavimo siekiant darnaus vystymosi skatinimui; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Komisiją ir valstybes nares iki 2020 m. panaikinti paskatas palmių aliejaus ir sojos pagrindu pagamintiems biodegalams, dėl kurių naikinami miškai ir daroma žala durpynams; be to, ragina įdiegti vieną bendrą palmių aliejaus, patenkančio į ES rinką, sertifikavimo sistemą, kurią būtų sertifikuojama socialiniu požiūriu atsakingai pagaminto produkto kilmė; |
| --- | --- |

79.

| 80. | labai ragina Komisiją toliau aktyviai siekti išspręsti prastos oro kokybės problemą, kuri ES nulemia daugiau kaip 430 000 pirmalaikės mirties atvejų per metus; ragina Komisiją užtikrinti naujų ir esamų teisės aktų vykdymą siekiant paspartinti teisinius veiksmus prieš valstybes nares, nevykdančias oro taršos teisės aktų, ir pateikti pasiūlymų dėl naujų veiksmingų teisės aktų, įskaitant konkretiems sektoriams skirtus teisės aktus, siekiant išspręsti prastos oro kokybės ir įvairių taršos šaltinių problemą ir sumažinti išmetamo metano kiekį; pabrėžia, kad ES dar toli gražu nėra įvykdžiusi jai nustatyto oro kokybės reikalavimo, kuris nėra toks griežtas kaip tas, kurį rekomendavo PSO; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pažymi, kad Komisiją, siekdama spręsti prastos oro kokybės problemą, inicijavo daugelį pažeidimo procedūrų, ypač tiems, kurie nuolat pažeisdavo NO2 normas, nustatytas Direktyvoje 2008/50/EB; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pažymi, kad triukšmo mažinimo tikslo, t. y., vieno iš kokybės parametrų gerinimo, nepavyks pasiekti iki 2020 metų; pažymi, kad Europos Sąjungoje patiriamas triukšmas prisideda prie nemažiau kaip 10 tūkstančių žmonių priešlaikinės mirties per metus, susijusios koronarine širdies liga ir insultu, ir kad 2012 m. 1/4 Europos gyventojų patyrė triukšmo taršą, kuri viršijo numatytas ribas; ragina valstybes nares suteikti pirmenybę triukšmo mažinimui, užtikrinant, kad vidinio ir išorinio triukšmo normos nebūtų viršytos; be to, ragina imtis priemonių siekiant spręsti triukšmo taršos problemą; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pažymi, jog tyrimai rodo, kad iš 100 kalorijų, kuriuos gyvuliai gauna iš grūdų, tik 17–30 kalorijų patenka į žmonių maisto grandinę kaip mėsa ir pienas; pabrėžia, jog FAO tyrimai teigia, kad gyvūnai turėtų būti šeriami medžiagomis, kurios negali būti vartojamos žmonių maistui, pvz., ganyklų žole, augalų liekanomis ir neišvengiamomis maisto atliekomis; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pabrėžia gyvulininkystės sektoriaus indėlį į ES ekonomiką ir tvarų žemės ūkį, ypač jei jis integruojamas į lauko kultūrų auginimo sistemas; atkreipia dėmesį į aktyvaus maistinių medžiagų ciklo valdymo teikiamas galimybes gyvulininkystės sektoriuje, kai siekiama sumažinti išmetamo CO2, amoniako ir azoto kiekio poveikį aplinkai; be to, atkreipia dėmesį į darnaus ūkininkavimo potencialą siekiant prisidėti prie geresnio žemės ūkio ekosistemos veikimo ir klimatui palankesnio žemės ūkio sektoriaus; |
| --- | --- |

84.

| 85. | nurodo, kad besivystančių šalių žemės ūkio sektoriuje dirbančios moterys galėtų 20–30 proc. padidinti ūkininkavimo našumą, jei turėtų tokias pat galimybes naudotis ištekliais kaip vyrai; pabrėžia, kad pasiekus tokį našumą badaujančių žmonių skaičių pasaulyje būtų galima sumažinti 12–17 proc.; |
| --- | --- |

85.

| 86. | visų pirma pabrėžia, kad moterys atlieka esminį vaidmenį šeimų ūkiuose, kurie yra pagrindinis socialinis ir ekonominis kaimo vietovių elementas, – jos rūpinasi maisto gamyba, tradicinių žinių ir įgūdžių puoselėjimu, kultūrine tapatybe ir aplinkos apsauga, be to, reikia atsižvelgti į tai, kad kaimo vietovėse taip pat susiduriama su vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumais; |
| --- | --- |

86.

| 87. | primena, kad pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą Komisija turi įvertinti Sąjungos vartojimo poveikį aplinkai pasauliniu mastu; atkreipia dėmesį į tai, kad darnus gyvenimo būdas gali turėti teigiamą poveikį žmonių sveikatai ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimui; primena Komisijai, kad pagal 12.8 darnaus vystymosi tikslą reikalaujama, kad visuomenė turėtų informacijos ir supratimą apie darnų vystymąsi ir gyvenimo būdą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares parengti programas, kuriomis būtų didinamas visuomenės informuotumas apie įvairių vartojimo rūšių poveikį žmonių sveikatai, aplinkai, apsirūpinimui maistu ir klimato kaitai; ragina Komisiją nedelsiant paskelbti komunikatą dėl tvarios Europos maisto sistemos; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pažymi, jog pagal 12-tojo darnaus vystymosi tikslo 8-tą uždavinį valdžios institucijos turi užtikrinti, kad žmonės visur turėtų tinkamos informacijos ir supratimą apie darnų vystymąsi ir gyvenimo darnoje su gamta būdą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares parengti programas, kuriomis būtų didinamas visuomenės informuotumas apie suvartojamų mėsos kiekių poveikį žmonių sveikatai, aplinkai, apsirūpinimui maistu ir klimato kaitai; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti išsamią ES politikos programą, pagal kurią būtų kovojama su visuotinėmis sveikatos problemomis, pvz., ŽIV / AIDS, tuberkulioze, hepatitu C ir atsparumu antimikrobinėms medžiagoms, atsižvelgiant į skirtingą ES valstybių narių ir jų kaimyninių šalių, kuriose ŽIV ir daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės našta yra didžiausia, padėtį ir konkrečius joms kylančius uždavinius; ragina Komisiją ir Tarybą atlikti tvirtą politinį vaidmenį vedant dialogą su šalimis, kuriose ligų našta didelė, įskaitant kaimynines Afrikos, Rytų Europos ir Vidurinės Azijos šalis, užtikrinant, kad būtų vykdomi tvaraus perėjimo prie vidaus finansavimo planai, kad ŽIV ir tuberkuliozės programos būtų veiksmingos, toliau tęsiamos ir plėtojamos po to, kai bus nutraukta tarptautinių paramos teikėjų teikiama parama, ir toliau glaudžiai dirbti su šiomis šalimis, siekiant užtikrinti, kad jos prisiimtų atsakomybę už veiksmus ŽIV ir tuberkuliozės srityje; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pripažįsta, kad galimybių gydyti prevencinei profilaktikai skirtais vaistais sudarymas yra veiksminga ŽIV / AIDS prevencijos priemonė; be to, ragina Komisiją ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (ECDC) pripažinti, kad ŽIV / AIDS gydymas gali būti ir prevencinis; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pripažįsta, kad lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra pagrindinis transformavimo potencialu pasižymintis varomasis veiksnys siekiant panaikinti daugialypį skurdą ir jos visada turėtų būti pripažįstamos kaip būtina sveiko gyvenimo ir lyčių lygybės sąlyga; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad būtina skirti daugiau dėmesio lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms, kurios, deja, vis dar laikomos neesminės svarbos klausimu, nors yra ypač svarbios lyčių lygybei, jaunimo įgalinimui bei žmogaus socialinei raidai, ir, galiausiai, skurdo panaikinimui; pabrėžia, jog tai reiškia, kad padaryta nedidelė pažanga, palyginti su ankstesniais ES metodais, ir jog vis dar nepripažinta, kad lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra pagrindinis darnaus vystymosi varomasis veiksnys; pažymi, kad šiuo klausimu ES pozicija nebuvo nuosekli, tai matyti iš šio derinio: komunikate dėl Darbotvarkės iki 2030 m. Komisija pripažįsta ES veiksmus šioje srityje tik kaip priklausančius sveikatos sričiai, tačiau komunikate dėl konsensuso juos laiko tik priklausančiais lygčių lygybės sričiai; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau prašyti, kad JAV persvarstytų savo poziciją dėl abortui pritariančių organizacijų nefinansavimo taisyklės (angl. „Global Gag Rule“); |
| --- | --- |

91.

| 92. | pabrėžia, kad reikia toliau skatinti mokslinius tyrimus sveikatos srityje siekiant parengti naujus, geresnius, prieinamus, įperkamus ir tinkamus ŽIV / AIDS, tuberkuliozei ir kitoms su skurdu susijusioms ir užleistoms ligoms, kylančioms epidemijoms ir atsparumui antimikrobinėms medžiagoms skirtus medicininius sprendimus; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pabrėžia, kad ES žemės ūkio sektorius jau prisideda prie tvarumo; vis dėlto pažymi, bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) turi būt įgalinta geriau atsakyti į dabartinius ir būsimus iššūkius; ragina Komisiją ištirti, kaip BŽŪP ir tvaraus ūkininkavimo sistemos galėtų geriausiai prisidėti prie DVT įgyvendinimo siekiant užtikrinti stabiliai tiekiamą, saugų ir maistingą maistą ir apsaugoti bei išplėtoti gamtos išteklius kartu kovojant su klimato kaita; prašo Komisiją, rengiant komunikatą dėl BŽŪP po 2020 m., pateikti pasiūlymų dėl tolesnio žalinimo priemonių veiksmingumo didinimo ir DVT 2, 3, 6, 12, 13, 14 ir 15 įgyvendinimo; taip pat ragina Komisiją skatinti vietoje ekologiškai pagamintą maistą, kurio anglies dioksido išmetimo, žemės ir vandens naudojimo rodikliai nedideli; pabrėžia, kad svarbios yra agrarinės ekosistemos ir svarbu užtikrinti tvarią miškotvarką ir nebenaudojamų žemės ūkio teritorijų tvaraus atkūrimo paskatas; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog įgyvendinant visas ES politikos priemones būtų veiksmingai įgyvendinti nustatyti tikslai griežtai laikantis reikalavimų ir užtikrinant didesnį nuoseklumą visose politikos srityse; pabrėžia, kad tai ypač svarbu atsižvelgiant į tvarų gamtos išteklių valdymą ir tam pagal BŽŪP skirtas priemones; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragina Komisiją ir valstybes nares pirmenybę suteikti žemės ūkio ekologinei transformacijai, siekiant kuo labiau sumažinti pesticidų naudojimą, nes tai kenkia sveikatai ir aplinkai, ir BŽŪ politikoje skirti apsaugos priemones ir remti ekologinį žemės ūkį ir biodinaminį ūkininkavimą; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant reformuoti ES pesticidų patvirtinimo taisykles ir nustatyti privalomus pesticidų naudojimo mažinimo tikslus; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pažymi, kad Europos žemės ūkio sektorius sukuria milijonus darbo vietų kaimo vietovėse žemdirbystės ir kituose sektoriuose, užtikrina maisto tiekimą ir aprūpinimo maistu saugumą ir garantuoja kaimo vietovių, kaip gyvenimo, ekonomikos ir poilsio vietų, patrauklumą; taip pat pažymi, kad didelės biologinės įvairovės ir didelės gamtinės vertės kraštovaizdžiai pritraukia žmones į kaimo vietoves ir sukuria kaimo vietovių pridėtinę vertę; pažymi didelę kaimo plėtros politikos vertę kuriant perspektyvias, tvirtas ir gyvybingas kaimo bendruomenes ir ekonomiką; atkreipia dėmesį į tai, kad to siekiant labai svarbu ūkininkams suteikti geresnes galimybes naudotis ištekliais; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ragina žemės ūkį plėtoti daugiausia orientuojantis į šeimos ūkius, geriau panaudojant Europos fondų, kaip antai Europos strateginių investicijų fondo (ESIF), lėšas ir ypatingą dėmesį skiriant mažiems ir vidutiniams šeimos ūkiams, pasinaudojant vietos ir regioninės vertės ir gamybos grandinių privalumais, daugiau dėmesio skiriant miesto apylinkių ryšiams ir tiesioginei prekybai – šis modelis sėkmingai pritaikytas daugelyje ES vietų; laikosi nuomonės, kad ūkininkų pajėgumas užsitikrinti pajamas iš savo darbo yra Europos žemės ūkio tvarumo sąlyga ir ūkininkų gerovės garantija; |
| --- | --- |

97.

| 98. | primena, kad svarbu užtikrinti tinkamas viešąsias paslaugas, visų pirma vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūrą – tokios paslaugos ypač svarbios moterims, nes jos tradiciškai atlieka pagrindinį vaidmenį prižiūrėdamos jaunus ir pagyvenusius šeimos narius; |
| --- | --- |

98.

| 99. | atkreipia dėmesį į svarbų tradicinių žinių ir maisto produktų, ypač ES atokiausiuose regionuose, kalnuotose vietovėse ir mažiau palankiuose ūkininkauti regionuose, vaidmenį, taip pat ekonominę naudą, kurią Europos kokybės sistemos, pvz., saugomos geografinės nuorodos (SGN), teikia vietos regionams; primena, kad Parlamentas vienbalsiai pritaria tam, kad tokia apsauga būtų taikoma didesniam regioniniu lygmeniu gaminamų prekių asortimentui; šiuo atžvilgiu pabrėžia ES kokybės sistemų (SKVN, SGN, GTG) vaidmenį suteikiant ir išsaugant pragyvenimo šaltinį tose vietovėse; pripažįsta, kad tos sistemos yra plačiau žinomos tik kai kuriose valstybėse narėse ir ragina didinti informuotumą apie jų privalumus visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

99.

| 100. | atkreipia dėmesį į Viduržemio jūros regiono miškų ir agrarinės miškininkystės ganyklų sistemos, kurioje neperskiriamai susiejama ekstensyviosios gyvulininkystės ūkių priežiūra ir miškininkystės bei žemės ūkio veikla, indėlį siekiant tvarumo ir biologinės įvairovės išsaugojimo tikslų, kad šioms sistemoms būtų suteiktas atitinkamas pripažinimas ir parama pagal BŽŪP; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pabrėžia bioenergijos svarbą ūkiams ir bioekonomikai, taip pat atsinaujinančiosios energijos gavybos, akumuliavimo, paskirstymo ir naudojimo ūkiuose įrenginių svarbą, nes jie padeda užtikrinti ūkininkų pajamas už papildomą produktą, kurį galima parduoti, ir sukurti bei išlaikyti darbo vietas kaimo vietovėse; pabrėžia, kad bioenergija turi būti plėtojama tvariai ir neturi trukdyti maisto ir pašarų gamybai; pabrėžia, kad vietoj to energijos poreikiai turėtų būti tenkinami skatinant naudoti atliekas ir šalutinius produktus, kurie nėra naudingi jokiems kitiems procesams; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pažymi, kad auginant ankštinius augalus taikant pasėlių sėjomainą galima sudaryti ir ūkininkams, ir gyvūnams, ir biologinei įvairovei bei klimato poreikiams palankią padėtį; ragina Komisiją parengti baltyminių augalų planą, pagal kurį į sėjomainą būtų įtraukti ankštiniai augalai; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pritaria tam, kad toliau būtina siekti pažangos tiksliojo ūkininkavimo, skaitmeninimo, racionalaus energijos naudojimo, augalų ir gyvūnų veisimo ir integruotos augalų apsaugos taikymo srityse, nes didesnis DVT ir biologine įvairove pagrįstas veiksmingumas padės sumažinti žemės poreikį ir ūkininkavimo poveikį aplinkai; mano, kad užtikrinus biologinės įvairovės naudą ūkininkams, padidės jų pajamos, pagerės dirvožemio būklė ir derlingumas, bus lengviau kontroliuoti kenkėjus ir geriau vyks apdulkinimo procesas; todėl pabrėžia geresnės reglamentavimo sistemos svarbą siekiant užtikrinti laiku vykdomas, veiksmingas ir efektyvias sprendimų priėmimo procedūras; atkreipia dėmesį į tai, kad priimant šiuos pažangius sprendimus reikėtų skatinti bei remti iniciatyvas, pritaikytas prie mažųjų ūkių, kuriuose nėra masto ekonomijos, poreikių, kad jie galėtų pasinaudoti naujomis technologijomis; |
| --- | --- |

103.

| 104. | mano, kad labai svarbu išlaikyti ir plėtoti tradicinių ir vietos veislių galimybes atsižvelgiant į jų gebėjimą prisitaikyti prie jų natūralios aplinkos ypatumų, ir kad, siekiant užtikrinti žemės ūkio genetinę įvairovę, turi būti paisoma ūkininkų teisių savarankiškai veisti augalus ir saugoti skirtingų rūšių ir veislių sėklas ir jomis keistis; nepritaria jokiems mėginimams patentuoti gyvybę, augalus ir gyvūnus, genetinę medžiagą ar esminius biologinius procesus, visų pirma kai jie yra susiję su vietinėmis padermėmis ir rūšimis; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ragina Komisiją pateikti veiksmų planą ir sudaryti ekspertų grupę, kuri parengtų tvaresnę integruotos augalų apsaugos valdymo sistemą; pabrėžia kenksmingųjų organizmų kontrolės sistemos būtinybę – taip būtų gerinama augalų veisimo, natūralių kovos su kenksmingaisiais organizmais sistemų ir pesticidų naudojimo sąveika; |
| --- | --- |

105.

| 106. | mano, kad būtina skatinti plačiajuosčio ryšio diegimą ir gerinti transporto jungtis kaimo vietovėse, kad būtų galima ne tik padėti siekti su tvaria aplinka susijusių tikslų, bet ir prisidėti skatinant augimą kaimo vietovėse, kuris būtų visiškai darnus aplinkos apsaugos, ekonomikos ir socialiniu požiūriais; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pabrėžia, jog būtina, kad kultūra taptų neatsiejama Komisijos veiksmų tvarumo srityje dalimi, aiškiai iškeliant jos vaidmenį ekonominės plėtros, darbo vietų kūrimo, demokratijos skatinimo, socialinio teisingumo ir solidarumo, sanglaudos didinimo, kovos su socialine atskirtimi, skurdu ir kartų bei demografiniais skirtumais srityse; ragina Komisiją integruoti kultūrą į savo strategijos dėl DVT tikslus, apibrėžtis, priemones ir vertinimo kriterijus; |
| --- | --- |

107.

| 108. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  A/RES/70/1.

(2)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0224.

(4)  https://ec.europa.eu/epsc/sites/epsc/files/strategic_note_issue_18.pdf

(5)  2011 m. gegužės 3 d. Komisijos komunikatas „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (COM(2011)0244).

(6)  2015 m. spalio 2 d. Komisijos ataskaita „ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. laikotarpio vidurio peržiūra“ (COM(2015)0478).

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0034.

(8)  https://unstats.un.org/sdgs/report/2016/goal-13/

(9)  Europos aplinkos agentūros ataskaita Nr. 30/2016 (2016 m. EAA aplinkos rodiklių ataskaita remiant 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą): https://www.eea.europa.eu/publications/environmental-indicator-report-2016

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/168

---

P8_TA(2017)0316

Sanglaudos ir vystymosi skatinimas atokiausiuose ES regionuose: SESV 349 straipsnio įgyvendinimas

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos atokiausių regionų sanglaudos ir plėtros skatinimo. SESV 349 straipsnio taikymas (2016/2250(INI))

(2018/C 334/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 52 straipsnį, kurio pirmoje dalyje nustatyta, kad Sutartys taikomos valstybėms narėms, ir kurio antroje dalyje nustatyta, kad teritorinė Sutarčių taikymo sritis patikslinta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 355 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 52 straipsnį, kurio pirmoje dalyje nustatyta, kad Sutartys taikomos valstybėms narėms, ir kurio antroje dalyje nustatyta, kad teritorinė Sutarčių taikymo sritis patikslinta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 355 straipsnyje,

| — | atsižvelgdamas į SESV 355 straipsnio pirmos pastraipos 1 dalį, iš dalies pakeistą 2010 m. spalio 29 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu, kuriuo iš dalies keičiamas Sen Bartelemi salos statusas Europos Sąjungos atžvilgiu (2010/718/ES) ir 2012 m. liepos 11 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu, kuriuo iš dalies keičiamas Majoto statusas Europos Sąjungos atžvilgiu (2012/419/ES), kurioje apibrėžiama, kad Sutarčių nuostatos taikomos atokiausiems regionams pagal SESV 349 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 355 straipsnio pirmos pastraipos 1 dalį, iš dalies pakeistą 2010 m. spalio 29 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu, kuriuo iš dalies keičiamas Sen Bartelemi salos statusas Europos Sąjungos atžvilgiu (2010/718/ES) ir 2012 m. liepos 11 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu, kuriuo iš dalies keičiamas Majoto statusas Europos Sąjungos atžvilgiu (2012/419/ES), kurioje apibrėžiama, kad Sutarčių nuostatos taikomos atokiausiems regionams pagal SESV 349 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 349 straipsnį, pagal kurį pripažįstamas ypatingas atokiausių regionų statusas ir kuriame numatyta galimybė nustatyti „konkrečias priemones, kuriomis siekiama būtent šiems regionams nustatyti Sutarčių, taip pat bendrų politikos krypčių taikymo sąlygas“ ir nurodoma, kad priemonės pirmiausia, tačiau ne išimtinai „skirtos muitų ir prekybos politikai, fiskalinei politikai, laisvosios zonos, žemės ūkio ir žuvininkystės politikai, žaliavų ir būtino vartojimo prekių tiekimo sąlygoms, valstybės pagalbos bei paramos iš struktūrinių fondų ir pagal horizontaliąsias Sąjungos programas gavimo sąlygoms“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 349 straipsnį, pagal kurį pripažįstamas ypatingas atokiausių regionų statusas ir kuriame numatyta galimybė nustatyti „konkrečias priemones, kuriomis siekiama būtent šiems regionams nustatyti Sutarčių, taip pat bendrų politikos krypčių taikymo sąlygas“ ir nurodoma, kad priemonės pirmiausia, tačiau ne išimtinai „skirtos muitų ir prekybos politikai, fiskalinei politikai, laisvosios zonos, žemės ūkio ir žuvininkystės politikai, žaliavų ir būtino vartojimo prekių tiekimo sąlygoms, valstybės pagalbos bei paramos iš struktūrinių fondų ir pagal horizontaliąsias Sąjungos programas gavimo sąlygoms“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, kuriame nustatyta, kad pagalba, skirta regionų ekonominei plėtrai skatinti, gali būti laikoma vidaus rinkai neprieštaraujančia pagalba; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, kuriame nustatyta, kad pagalba, skirta regionų ekonominei plėtrai skatinti, gali būti laikoma vidaus rinkai neprieštaraujančia pagalba;

| — | atsižvelgdamas į SESV XVIII antraštinę dalį, kurioje nurodomas ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslas ir nustatomos struktūrinės finansinės priemonės šiam tikslui įgyvendinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV XVIII antraštinę dalį, kurioje nurodomas ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslas ir nustatomos struktūrinės finansinės priemonės šiam tikslui įgyvendinti,

| — | atsižvelgdamas į SESV 7 straipsnį, kuriame nustatoma, kad Sąjunga užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus ir vadovaudamasi kompetencijos suteikimo principu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 7 straipsnį, kuriame nustatoma, kad Sąjunga užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus ir vadovaudamasi kompetencijos suteikimo principu,

| — | atsižvelgdamas į visus Komisijos komunikatus dėl atokiausių regionų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į visus Komisijos komunikatus dėl atokiausių regionų,

| — | atsižvelgdamas į visas savo rezoliucijas dėl atokiausių regionų, ypač į savo 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ (1) ir į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl atokiausių regionų galimybių gerinimo kuriant ES struktūrinių fondų ir kitų Europos Sąjungos programų sąveiką (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į visas savo rezoliucijas dėl atokiausių regionų, ypač į savo 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ (1) ir į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl atokiausių regionų galimybių gerinimo kuriant ES struktūrinių fondų ir kitų Europos Sąjungos programų sąveiką (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2015 m. gruodžio 15 d. sprendimą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2015 m. gruodžio 15 d. sprendimą (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos ataskaitą dėl specialių žemės ūkio priemonių programos (POSEI), skirtos atokiausiems Sąjungos regionams, įgyvendinimo (COM(2016)0797), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos ataskaitą dėl specialių žemės ūkio priemonių programos (POSEI), skirtos atokiausiems Sąjungos regionams, įgyvendinimo (COM(2016)0797),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES valstybės pagalbos modernizavimas“ (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES valstybės pagalbos modernizavimas“ (COM(2012)0209),

| — | atsižvelgdamas į Kajene atokiausių regionų pasirašytą memorandumą (1999 m. kovo 5 d.), kuris papildytas 2010 m. kovo mėn. pasirašytu bendru Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos ir atokiausių regionų memorandumu ir kuriame nurodyta, kad ES turėtų skatinti darnų atokiausių regionų vystymąsi naudodamasi įvairiais atokiausių regionų gamtos ir kultūros ištekliais ir kartu skatinti ES politikos lygių galimybių, partnerystės, proporcingumo ir nuoseklumo principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kajene atokiausių regionų pasirašytą memorandumą (1999 m. kovo 5 d.), kuris papildytas 2010 m. kovo mėn. pasirašytu bendru Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos ir atokiausių regionų memorandumu ir kuriame nurodyta, kad ES turėtų skatinti darnų atokiausių regionų vystymąsi naudodamasi įvairiais atokiausių regionų gamtos ir kultūros ištekliais ir kartu skatinti ES politikos lygių galimybių, partnerystės, proporcingumo ir nuoseklumo principus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 22–23 d. Europos Sąjungos atokiausių regionų pirmininkų sueigos XXI konferencijos galutinę deklaraciją ir į 2017 m. kovo 30–31 d. Briuselyje 4-tojo Sąjungos atokiausių regionų forumo proga pasirašytą bendrą memorandumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 22–23 d. Europos Sąjungos atokiausių regionų pirmininkų sueigos XXI konferencijos galutinę deklaraciją ir į 2017 m. kovo 30–31 d. Briuselyje 4-tojo Sąjungos atokiausių regionų forumo proga pasirašytą bendrą memorandumą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti savo iniciatyva teikiamą pranešimą 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir jo 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0226/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0226/2017),

| A. | kadangi SESV 349 straipsnyje pripažįstama ypatinga atokiausių regionų ekonominė ir socialinė padėtis, kurią struktūriniu požiūriu sunkina tam tikri veiksniai (atokumas, izoliuotumas, mažas plotas, sunkios topografinės ir klimato sąlygos, priklausomumas nuo keleto produktų), kurių pastovumas ir derinys labai riboja šių regionų plėtrą; |
| --- | --- |

A.

kadangi SESV 349 straipsnyje pripažįstama ypatinga atokiausių regionų ekonominė ir socialinė padėtis, kurią struktūriniu požiūriu sunkina tam tikri veiksniai (atokumas, izoliuotumas, mažas plotas, sunkios topografinės ir klimato sąlygos, priklausomumas nuo keleto produktų), kurių pastovumas ir derinys labai riboja šių regionų plėtrą;

| B. | kadangi Teisingumo Teismas (didžioji kolegija) savo 2015 m. gruodžio 15 d. precedentiniame sprendime pateikė nuodugnų SESV straipsnio aiškinimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Teisingumo Teismas (didžioji kolegija) savo 2015 m. gruodžio 15 d. precedentiniame sprendime pateikė nuodugnų SESV straipsnio aiškinimą;

| C. | kadangi šiame sprendime Teisingumo Teismas visų pirma patvirtino, kad aktai, kuriais siekiama įgyvendinti specialias atokiausiems regionams skirtas priemones, gali būti priimti remiantis 349 straipsnio teisiniu pagrindu, pagal kurį leidžiama nukrypti nuo pirminės teisės ir nuo antrinės teisės vienu metu, o sričių, kurioms taikomos 349 straipsnio sąlygos, sąrašas nėra išsamus, nes „SESV rengėjai neketino nustatyti išsamaus priemonių, kurias galima tvirtinti remiantis šiuo straipsniu, rūšių sąrašo“; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiame sprendime Teisingumo Teismas visų pirma patvirtino, kad aktai, kuriais siekiama įgyvendinti specialias atokiausiems regionams skirtas priemones, gali būti priimti remiantis 349 straipsnio teisiniu pagrindu, pagal kurį leidžiama nukrypti nuo pirminės teisės ir nuo antrinės teisės vienu metu, o sričių, kurioms taikomos 349 straipsnio sąlygos, sąrašas nėra išsamus, nes „SESV rengėjai neketino nustatyti išsamaus priemonių, kurias galima tvirtinti remiantis šiuo straipsniu, rūšių sąrašo“;

| D. | kadangi ES sutarčių taikymo atokiausiems regionams tikslu ES sutarties 52 straipsnis ir SESV sutarties 349 ir 355 straipsniai yra susiejami tarpusavyje ir pagal SESV 355 pirmos pastraipos 1 dalį Sutarčių nuostatos atokiausiems regionams taikomos pagal SESV 349 straipsnį, ir kadangi ši nuoroda į Sutartis apima antrinę teisę; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES sutarčių taikymo atokiausiems regionams tikslu ES sutarties 52 straipsnis ir SESV sutarties 349 ir 355 straipsniai yra susiejami tarpusavyje ir pagal SESV 355 pirmos pastraipos 1 dalį Sutarčių nuostatos atokiausiems regionams taikomos pagal SESV 349 straipsnį, ir kadangi ši nuoroda į Sutartis apima antrinę teisę;

| E. | kadangi SESV 349 straipsnis turi būti siejamas su kitais Sutarties straipsniais ir ypač su 7 straipsniu, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus ir vadovaudamasi kompetencijos suteikimo principu“; |
| --- | --- |

E.

kadangi SESV 349 straipsnis turi būti siejamas su kitais Sutarties straipsniais ir ypač su 7 straipsniu, kuriame nurodoma, kad „Sąjunga užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus ir vadovaudamasi kompetencijos suteikimo principu“;

| F. | kadangi laikantis lygybės ir nediskriminavimo principų skirtingai vertinamos įvairios situacijos siekiant in fine lygybės taikant ES teisę; |
| --- | --- |

F.

kadangi laikantis lygybės ir nediskriminavimo principų skirtingai vertinamos įvairios situacijos siekiant in fine lygybės taikant ES teisę;

| G. | kadangi SESV 349 straipsnio tikslas yra užtikrinti atokiausių regionų plėtrą, jų integraciją ir į Europos, ir į jų pačių geografinę erdvę sudarant jiems sąlygas naudotis prie jų realijų ir poreikių pritaikyta politika ir prireikus konkrečiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

G.

kadangi SESV 349 straipsnio tikslas yra užtikrinti atokiausių regionų plėtrą, jų integraciją ir į Europos, ir į jų pačių geografinę erdvę sudarant jiems sąlygas naudotis prie jų realijų ir poreikių pritaikyta politika ir prireikus konkrečiomis priemonėmis;

| H. | kadangi atokiausi regionai yra privilegijuota erdvė geostrategijos ir mokslinių tyrimų, susijusių su klimato kaita ir biologine įvairove, srityse; |
| --- | --- |

H.

kadangi atokiausi regionai yra privilegijuota erdvė geostrategijos ir mokslinių tyrimų, susijusių su klimato kaita ir biologine įvairove, srityse;

| I. | kadangi, remiantis Komisijos skaičiavimais, Sąjungos mėlynoji ekonomika apima maždaug 5,4 mln. darbo vietų ir maždaug 500 mlrd. EUR vertės bendrąją pridėtinę vertę per metus; |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis Komisijos skaičiavimais, Sąjungos mėlynoji ekonomika apima maždaug 5,4 mln. darbo vietų ir maždaug 500 mlrd. EUR vertės bendrąją pridėtinę vertę per metus;

| 1. | primena, kad Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnyje Komisijai priskiriamas pagrindinis Sutarčių sergėtojos vaidmuo; pabrėžia, kad atokiausi regionai yra visiškai integruoti į Europos Sąjungą ir jos teisinę sistemą ir kad Sutartyse atsižvelgiama į jų konkrečią padėtį – jiems skirtas SESV 349 straipsnis, kuriama nustatytas principas ir teisė į įvairių krypčių Sąjungos politikos pritaikymą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad, nors atokiausi regionai yra itin nepalankioje padėtyje dėl geografinio nutolimo nuo Sąjungos, jie taip pat turi daug didelių privalumų, pvz., galimybę didinti su turizmu susijusią veiklą, mėlynosios ekonomikos augimą, naudotis gausiais atsinaujinančiosios energijos ištekliais, vystyti žiedinę ekonomiką, taip pat naudotis turtingo gamtos paveldo ir milžiniškos biologinės įvairovės teikiamu potencialu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad SESV 349 straipsniu naudojamasi ribotai ir kad jis galėtų būti aiškinamas novatoriškiau ir pozityviau, ypač kuriant ad hoc programas ir naujas specialias politines priemones, kuriomis būtų atsižvelgiama į atokiausių regionų privalumus ir siekiama suteikti priemones jiems išnaudoti, pvz., atsinaujinančiosios energijos, mėlynosios ekonomikos augimo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, tvaraus turizmo, biologinės įvairovės saugojimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos srityse; šiuo atžvilgiu primena Sąjungos vaidmenį siekiant atokiausiems regionams sudaryti sąlygas įveikti sunkumus ir išnaudoti turimus privalumus, tačiau kartu pabrėžia, kad atitinkamoms valstybėms narėms reikia prisiimti didesnę atsakomybę, susijusią su ES priemonių, kurios gali joms padėti užtikrinti darnų atokiausių regionų vystymąsi, naudojimu; |
| --- | --- |

3.

SESV 349 straipsnio taikymo padėtis

| 4. | yra susirūpinęs dėl to, kad Sutarčių straipsniai dėl atokiausių regionų nebuvo kuo visapusiškiau įgyvendinami, dėl to apribota jų galimybė kuo labiau pasinaudoti savo priklausymu Sąjungai ir didinti savo konkurencingumą konkrečiose geografinėse vietovėse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad plačiau įgyvendinant SESV 349 straipsnį būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas atokiausių regionų integravimuisi į Sąjungą, jų plėtrai ir turimo potencialo išnaudojimui, visapusiškai atsižvelgiant į jų ypatumus ir struktūrinius apribojimus, tačiau taip pat ir į turimus privalumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena teisės aktų leidėjų rengiant 299 straipsnio antrą pastraipą ir vėliau SESV 349 straipsnį išreikštą politinę valią parengti visapusišką strategiją, kuri būtų susieta su priemonėmis, susijusiomis su įvairių sričių politika ir instrumentais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad atokiausiems regionams ir saloms skirta programa (POSEI) yra programa, kurioje visiškai atsižvelgiama į atokiausių regionų ypatumus pagal atskirą reglamentą, priimtą remiantis ir SESV 349 straipsniu, ir 42 straipsnio pirma pastraipa bei 43 straipsnio 2 dalimi, ir pripažįstamas dvejopas – atokiausių regionų priklausymo Sąjungai ir visapusiško Europos bendrosios politikos pritaikymo atokiausių regionų realijoms – principas, todėl labai svarbu, kad ši programa būtų įgyvendinama ir būtų numatyta sukurti naujų su kitomis Sąjungos politikos sritimis susijusių programų POSEI; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad programos POSEI sėkmė rodo, kad reikia išsaugoti specialiai atokiausiems regionams skirtas nuostatas, o ne įtraukti jas į Europos horizontaliąsias programas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad Komisija parengė keletą komunikatų dėl atokiausių regionų; apgailestauja, kad šios įvairios atokiausiems regionams skirtos Europos strategijos iki šiol buvo įgyvendintos ir išplėtotos tik iš dalies; |
| --- | --- |

9.

| 10. | dabar ragina Komisiją pasiūlyti veiksmų planą ir, jei reikia, teisėkūros iniciatyvas siekiant, kad būtų galima įgyvendinti suderintą ir veiksmingą atokiausiems regionams skirtą strategiją, visiškai išnaudojant SESV 349 straipsnio teikiamas galimybes, visų pirma kuriant prie jų darnaus vystymosi poreikių pritaikytas specialias programas ir politines priemones, ypač inovacijų ir ilgalaikių investicijų srityje; primygtinai pabrėžia, kad būtina bendradarbiauti su atokiausių regionų valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais; ragina Sąjungos institucijas drauge su atokiausių regionų valdžios institucijomis atversti naują puslapį ES ir atokiausių regionų santykiuose; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina Komisijos darbą, susijusį su atnaujinta atokiausių regionų strategija, kuri bus priimta ne vėliau kaip 2017 m. pabaigoje; ragina Komisiją į savo strategiją įtraukti išsamiai apibrėžtą požiūrį į atokiausius regionus, tikslines strategines programas, kuriomis būtų atsižvelgiama į investicijų poreikius, ir aiškiai apibrėžtus tikslus, kurie būtų pasiekiami ir kuriuos būtų galima įvertinti; ragina Prancūziją, Ispaniją ir Portugaliją teikti didesnę paramą atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad SESV 349 straipsniu atokiausiems regionams, siekiant kompensuoti papildomas išlaidas, kurias jie patiria, remiantis lankstesnėmis procedūromis suteikiama galimybė neribotam laikui gauti nemažėjančią veiklos pagalbą; primena, kad nukrypti leidžiančios nuostatos susijusios ir su Sąjungos finansinėmis priemonėmis, ir su valstybės pagalba; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai pabrėžia, jog atsižvelgiant į atliktus vertinimus būtina užtikrinti, kad priemonės, nuostatos ir nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos siekiant išlaikyti struktūrinę atokiausių regionų plėtrą skatinantį stabilumą, būtų ilgalaikės; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją atlikti išsamų požiūrio į atokiausius regionus vertinimą ir išnagrinėti kiekvieno atokiausio regiono ekonominę ir socialinę padėtį, siekiant užtikrinti, kad būtų geriau įgyvendinami Europos regioninės plėtros politikos tikslai, ypač susiję su atsilikimo panaikinimu ir darniu vystymusi, kad atokiausi regionai galėtų priartėti prie Europos vidutinio išsivystymo lygio; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją stiprinti įvairių generalinių direktoratų koordinavimą, susijusį su paraiškomis, kurios domina atokiausius regionus, siekiant tinkamai vertinti atokiausių regionų problemas ES politikos ir strategijų srityje; todėl pabrėžia, kad Generalinis sekretoriatas atlieka esminį vaidmenį užtikrinant tinkamą SESV 349 straipsnio taikymą, nes siekiant Europos Sąjungos politiką pritaikyti atokiausių regionų ypatumams reikia sprendimus priimti aukščiausiu lygmeniu; |
| --- | --- |

15.

Žemės ūkio politika

| 16. | palankiai vertina neseniai pateiktą Komisijos ataskaitą (COM(2016)0797), kurioje daroma išvada, kad apskritai programų POSEI (2006–2014) rezultatai yra teigiami, mano, kad ši programa yra itin svarbi siekiant išlaikyti produktų gamybą atokiausiuose regionuose ir kad ji atitinka naujus bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) tikslus, ir rekomenduoja toliau taikyti dabartinį pagrindinį reglamentą, tačiau nepamirštant, kad įsigaliojus laisvosios prekybos susitarimams, kurie turės arba gali turėti didelį poveikį atokiausių regionų produktų gamybai, gali reikėti pritaikyti biudžetą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad programos POSEI nuo pat sukūrimo įgyvendinamos labai sėkmingai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pritaria Komisijos vertinimo išvadai, kurioje raginama konsoliduoti pagrindinius POSEI elementus vežimo rėmimui, siekiant užkirsti kelią pavojui, kad žemės ūkio gamybos gali būti atsisakyta ir visus neigiamus to padarinius atokiausių regionų užimtumui, aplinkai ir teritoriniam aspektui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad reikia teikti daugiau paramos gamybos įvairinimo reikmėms atokiausiuose regionuose ir imtis naujų veiksmų siekiant išspręsti rinkos krizes, su kuriomis susiduria kai kurie sektoriai, būtent pomidorų ir naminių gyvulių sektoriai, ir siekiant palengvinti smulkių gamintojų plėtrą, pavyzdžiui, pieno produktų gamintojų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad vieną po kitos vykdant bendro žemės ūkio rinkų organizavimo (BRO) reformas nebuvo pakankamai atsižvelgta į atokiausių regionų ypatumus ir ragina ateityje į juos atsižvelgti geriau; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad dėl 2005 m. BRO reformos cukraus sektoriuje pradėtas kvotų ir garantuotųjų kainų naikinimas silpnina atokiausių regionų cukranendrių augintojus; primygtinai pabrėžia, kad reikia išlaikyti visas specialias priemones, parengtas pagal SESV 349 straipsnį, siekiant sudaryti sąlygas tvariam konkurencingumui šioje pramonėje; ragina sukurti paramos cukranendrių augintojams mechanizmą, taikomą sumažėjus pasaulinėms cukraus kainoms; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją atsižvelgti į tai, kad Azorų salose pieno gamyba yra pati svarbiausia sritis, ir toliau remti gamintojus bei numatyti papildomas priemones, jeigu ištiktų rinkos krizė; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad bananų auginimas atlieka esminį vaidmenį kai kurių atokiausių regionų socialinėje ir ekonominėje struktūroje; todėl ragina išlaikyti ir, prireikus, padidinti paramą gamintojams; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją į savo valdymo priemones ir rinkos krizės nustatymo priemones, taikomas įvairiuose žemės ūkio sektoriuose, pavyzdžiui, bananų, cukraus, romo, žuvininkystės ar pieno sektoriuje, kartu su Pieno observatorija, įtraukti aiškią rinkos krizės atokiausiuose regionuose apibrėžtį ir priderinti šiuos rodiklius prie regionų realybės; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apgailestauja, kad dėl skirtingų sistemų taikymo ekologinės gamybos subjektams trečiosiose šalyse ir Sąjungos valstybėse narėse šioje rinkoje susidarė iškreipta konkurencija, kuri kenkia ir Sąjungos gamintojams, veikiantiems atokiausiuose regionuose, ir vartotojams, nes jie nežino apie realias šių produktų gamybos sąlygas; todėl ragina, atsižvelgiant į vykstančias derybas dėl būsimų ES normų ekologiškų produktų gamybos ir ženklinimo srityje, atsisakyti dabar galiojančios lygiavertiškumo sistemos siekiant užtikrinti tinkamą atokiausių regionų ir trečiųjų šalių konkurenciją; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad reikia, remiantis SESV 349 straipsniu, sukurti teisinę sistemą, skirtą ekologiškai produkcijai, ir teisinę sistemą, skirtą sanitarinėms ir fitosanitarinėms reikmėms, pagal kurias būtų atsižvelgiama į atokiausių regionų žemės ūkio ypatumus, būtent į atogrąžų klimato aplinkybes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją skatinti atokiausių regionų ūkininkus reklamuoti savo aukštos kokybės produktus naudojant atokiausių regionų logotipą, taip pat kitas kokybės sertifikavimo priemones; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad produktų diferenciacija ir specializacija gali papildomai skatinti ir populiarinti vietos produkciją, maisto produktų perdirbimą ir pardavimą ir taip mažinti esamus atokiausių regionų ir kitų ES regionų skirtumus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad siekiant politikos nuoseklumo atokiausių regionų dedamoms pastangoms modernizuoti savo pramonės sektorius ir didinti jų konkurencingumą neturi pakenkti Sąjungos ir trečiųjų šalių pasirašomi laisvosios prekybos susitarimai; |
| --- | --- |

29.

Europos Sąjungos prekybos politika

| 30. | primena, jog SESV 207 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad derybose su trečiosiomis šalimis „pasiekti susitarimai atitiktų Sąjungos vidaus politikos kryptis bei taisykles“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nustato, kad pasirašant vis daugiau prekybos susitarimų su trečiosiomis šalimis, tarp kurių figūruoja ir didžiosios bananų augintojos, ir cukraus gamintojos, pasikeičia rinkos pasiskirstymas, sukuriamas spaudimas kainoms ir kenkiama šių produktų ES gamintojų konkurencingumui; |
| --- | --- |

31.

| 32. | taigi mano, kad Sąjungos prekybos politika neturėtų kelti grėsmės atokiausių regionų pramonės sektoriams, nes šie sektoriai atlieka svarbų vaidmenį ekonominei, socialinei ir aplinkos apsaugos sritims; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Sąjungos vykdomose derybose dėl prekybos nuo šiol atsižvelgti į atokiausių regionų ypatumus ir į jautrius jų produktus, visų pirma bananus, cukrų, romą, pomidorus ar žuvininkystės produktus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją ir valstybes nares būti atidžioms ir budrioms ginant atokiausių regionų interesus vykstant deryboms dėl „Brexit“; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją, laikantis 2012 m. birželio 20 d. komunikate nustatyto įsipareigojimo, su prekybos susitarimais, pavyzdžiui, ekonominės partnerystės susitarimais, teikti poveikio vertinimus ir prireikus atsižvelgti į atokiausius regionus, ir į tuos vertinimus įtraukti aplinkos, socialinio, ekonominio ir teritorinio poveikio atokiausiems regionams vertinimus; prašo, kad atliekant šiuos poveikio vertinimus būtų taip pat įvertinamas prekybos susitarimų bendras poveikis atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apgailestauja, kad iki šiol nebuvo atliktas joks tyrimas dėl laisvosios prekybos susitarimų padarinių atokiausių regionų žemės ūkio sektoriams; taip pat apgailestauja, kad 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos ataskaitoje dėl bendro prekybos susitarimų poveikio neatsižvelgta į atokiausius regionus, o tai prieštarauja POSEI teisinėms nuostatoms; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina įgyvendinant Sąjungos prekybos politiką atsižvelgti į nepalankią konkurencinę atokiausių regionų padėtį; ragina išsaugoti tarifines ir netarifines kliūtis, kai jos yra reikalingos siekiant apsaugoti atokiausių regionų produktus, ir veiksmingai taikyti apsaugos sąlygas ir stabilizavimo mechanizmus, jeigu atokiausių regionų produktai būtų atskirti arba jiems rimtai grėstų atskirtis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia lygiavertiškumo principo ribotumą, visų pirma kalbant apie ekologinės žemdirbystės produktus, pagal kurį į Europos Sąjungą leidžiama įvežti produktus iš trečiųjų šalių, kurie atitinka ne visus ES reikalavimus; ragina nedelsiant pradėti taikyti atitikties principą ir sustiprinti kontrolės priemones; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina stiprinti atokiausių regionų vaidmenį Europos Sąjungos išorės politikos su kaimyninėmis šalimis srityje siekiant stiprinti išorės politiką kovos su skurdu, aplinkos tvarumo, demokratijos stiprinimo, kultūrinių mainų ir lyčių lygybės srityse; |
| --- | --- |

39.

Tvari jūrų politika, žuvininkystė ir mėlynasis augimas

| 40. | primena, jog SESV 349 straipsnyje nustatyta, kad Komisija gali pasiūlyti priimti konkrečias atokiausiems regionams skirtas priemones, taip pat susijusias su žuvininkystės politika; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prašo Komisijos remiantis SESV 349 straipsniu numatyti atokiausiuose regionuose sukurti paramos tausiai žuvininkystei sistemą, atsižvelgiant į tai, kas vykdoma POSEI programa žemės ūkio srityje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją ir Tarybą įgyvendinti visas rekomendacijas, išdėstytas 2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl atokiausių regionų žvejybos laivynų valdymo (5); |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Sąjungą sujungti savo pajėgas su atokiausiais regionais siekiant tapti galingiausia pasaulyje jūrų sektoriaus veikėja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad pasitelkus vandenynų išteklius ir esamą bei būsimą technologinę pažangą galima atverti dar nežinomas galimybes atokiausių regionų augimo srityje; mano, kad tvarus mėlynasis augimas suteikia galimybę sumažinti struktūrinę nelygybę tarp atokiausių regionų ir žemyninės Europos, ir kad jis gali prisidėti siekiant būsimą ES politiką perkelti į atokiausius regionus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena, kad atokiausi regionai dėl savitos geografinės padėties atlieka svarbų vaidmenį jūrų valdymo, pakrančių vandenų valdymo, kovos su neteisėta žvejyba ir transporto saugumo gerinimo srityse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Sąjungą ir atitinkamas valstybes nares daugiau investuoti jūrų ir vandenynų srityje, visų pirma atokiausiuose regionuose, kad būtų užtikrinta jų išskirtinių ekonominių zonų tvari ir veiksminga plėtra; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina Komisijos pradėtą tyrimą dėl tvaraus mėlynojo augimo galimybių atokiausiuose regionuose ir ragina pradėti vykdyti tikrą Europos programą, skirtą atokiausiems regionams, siekiant spręsti aprūpinimui maistu, jūrų ir jūrininkystės moksliniams tyrimams bei bioekonomikai kylančius sunkumus; tačiau pabrėžia, kad tam tikra veikla, kaip naftos ir dujų gavyba, vykdoma po jūros dugnu, ir mineralų žvalgyba jūros gelmių turtuose, gali daryti didelį poveikį jūrų teritorijose ir sutrikdyti jūrų rūšis ir pažeidžiamas ekosistemas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primena saugomų jūrinių zonų svarbą atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

48.

Sanglaudos politika

| 49. | primena, kad SESV 349 straipsnyje numatytos specialios atokiausių regionų naudojimosi struktūriniais fondais galimybės ir kad šiuo tikslu visi atokiausi regionai turėtų būti laikomi mažiau išsivysčiusiais regionais; džiaugiasi ir palankiai vertina Komisijos veiksmus atokiausių regionų labui keturiuose komunikatuose dėl atokiausių regionų ((2004, 2007, 2008 ir 2012 m.); pabrėžia, kokia svarbi ES finansinė parama visiems atokiausiems regionams, kuri 2014–2020 m. laikotarpiu sudaro 13 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

49.

| 50. | dar kartą patvirtina, kad sanglaudos politika turi būti viena pagrindinių Europos veiklos po 2020 m. priemonių, ypač atokiausių regionų atveju, nes atokiausiuose regionuose regionų skirtumai yra labai ryškūs; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atsižvelgiant į subsidiarumo principą ir valstybių narių atsakomybę, ragina valstybes nares visiškai įgyvendinti išankstines sąlygas, visų pirma kalbant apie investicijas jų kompetencijai priskiriamose srityse, siekiant užtikrinti, kad kuo geriau veiktų ES fondai ir politika atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad kitu programavimo laikotarpiu galėtų būti numatytas didesnis lankstumas sutelkimo pagal temas srityje atokiausių regionų atveju, kai tai susiję su tam tikrais jų prioritetais struktūrinių fondų lėšų naudojimo srityje, jei siekiama tvaraus vystymosi; ragina toliau skirti biudžeto asignavimus atokiausiems regionams, kompensuoti papildomas išlaidas ir išlaikyti visas tinkamai pagrįstas nukrypti leidžiančias priemones, kuriomis siekiama kompensuoti jų nepalankias struktūrines sąlygas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina pagal būsimą daugiametę finansinę programą (DFP) griežtai taikyti kriterijus dėl finansinių paketų nustatymo, įtvirtintus Bendrųjų nuostatų reglamente; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primena bendrą tikslą – dvejopą atokiausių regionų integraciją; ragina sutvirtinti atokiausių regionų, užjūrio šalių ir teritorijų ir jų geografiniam baseinui priklausančių trečiųjų šalių tarpvalstybiniam bendradarbiavimui skirtus mechanizmus ir užtikrinti, kad jie veiktų, visų pirma išlaikant ir gerinant EPF ir ERPF reglamentų teisinių ir finansinių nuostatų sąveiką; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad svarbu pritaikyti Europos teritorinio bendradarbiavimo strategijas, siekiant sumažinti neigiamą poveikį regionams dėl jų atokumo ir skatinti bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rekomenduoja daugiau dėmesio skirti Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) įgyvendinimui atokiausiuose, mažiau išsivysčiusiuose ir labiausiai atskirtuose regionuose; |
| --- | --- |

56.

| 57. | turėdamas mintyje atokiausių regionų jaunimo nedarbo lygį, primena, kad būtina sustiprinti atokiausių regionų jaunimo paramos ir mokymo ES veiksmus, visų pirma pasitelkiant Jaunimo užimtumo iniciatyvą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primena, kad Europos socialinis fondas (ESF) yra svarbiausias fondas švietimo ir užimtumo srityse; ragina Komisiją, atsižvelgiant į nedarbo atokiausiuose regionuose struktūrinį pobūdį ir kritinį mastą, taip pat remiantis SESV 349 straipsniu, kuriame pripažįstama, kad atokiausiems regionams turėtų būti suteikiamos išskirtinės teisės naudotis struktūriniais fondais – turi būti skiriami papildomi ESF asignavimai, siekiant remti užimtumą, judumą ir švietimą atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad atokiausiuose regionuose svarbu įgyvendinti pažangios specializacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas (RIS3), nes jos yra esminis veiksnys įgyvendinant sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primena vietos plėtros priemonių, pvz., bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijos ir integruotų teritorinių investicijų, taip pat principo „iš apačios į viršų“ svarbą, nes jie padeda spręsti vietos struktūrinius sunkumus, kartu skatinant bendrijos nuosavybę; todėl ragina Komisiją ir susijusias valstybes nares ištirti galimybes stiprinti bendruomenės inicijuotos vietos plėtros, kaip lankstaus ir novatoriško atsako atokiausių regionų išreikštam poreikiui prisitaikyti, naudojimą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į demografinius atokiausių regionų skirtumus, nes tai yra svarbiausias veiksnys politikos kūrimo srityje, ypač švietimo, mokymo ir užimtumo srityse; |
| --- | --- |

61.

Konkurencijos politika ir valstybės pagalba

| 62. | primena, jog SESV 349 straipsnyje nustatyta, kad Komisija gali siūlyti specialiai atokiausiems regionams skirtas priemones, ypač muitų ir prekybos politikos, fiskalinės politikos, laisvųjų zonų, žaliavų ir būtino vartojimo prekių tiekimo sąlygų ir valstybės pagalbos srityse; |
| --- | --- |

62.

| 63. | be to, primena, kad SESV 107 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad pagalba, skirta atokiausių regionų ekonominei plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, atsižvelgiant į jų struktūrinę, ekonominę ir socialinę padėtį; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Komisiją nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėse ir Bendrajame bendrosios išimties reglamente (BBIR) remtis SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu ir 349 straipsniu, siekiant prisidėti prie atokiausių regionų ekonominio ir socialinio vystymosi ir labiau atsižvelgti į šiuos regionus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į atokiausių regionų rinkų nutolimą ir jų ribotumą, nukrypti nuo konkurencijos teisės leidžiančių nuostatų stiprinimas pagal SESV 349 straipsnį ir 42 straipsnį negali daryti poveikio valstybių narių prekybai, taip pat negali destabilizuoti vidaus rinkos; |
| --- | --- |

65.

| 66. | apgailestauja, kad pradiniais pasiūlymais dėl BBIR ir nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių supaprastinimo nebuvo nuo pat pradžių ar iš anksto siekiama pritaikyti taisyklių atokiausiems regionams, kad būtų veiksmingai užtikrinta jų ekonominis ir socialinis vystymasis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją stiprinti savo veiksmus atokiausiuose regionuose kovojant su didžiosiomis monopolijomis, dėl kurių didėja pragyvenimo išlaidos vietos gyventojams, ypač importo sektoriuose, kurie kelia grėsmę ekonomikos, energetikos, transporto ir telekomunikacijų plėtrai; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją, remiantis išsamiu atokiausių regionų padėties vertinimu, po 2020 m. pratęsti jiems taikomos išimtinės apmokestinimo tvarkos taikymą, sykiu užtikrinant pažangą sąžiningos ir veiksmingos apmokestinimo tvarkos labui ir labiau kovojant su mokestiniu sukčiavimu ES ir trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

68.

| 69. | perspėja dėl prekybos praktikos, tokios kaip pasiūlos pertekliaus realizavimo rinkos praktika, dėl kurios gali būti destabilizuojama mažų salų rinkos vietos ekonomika; |
| --- | --- |

69.

Moksliniai tyrimai, aplinka, švietimas, kultūra, transportas, energetika ir telekomunikacijos

| 70. | primena, jog SESV 349 straipsnyje nustatyta, kad Komisija gali pasiūlyti priimti specialiai atokiausiems regionams skirtas priemones, taip pat susijusias su paramos pagal horizontaliąsias Sąjungos programas gavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mano, kad horizontaliosiose Sąjungos programose turėtų būti numatytos paramos atokiausiems regionams gavimo specialios sąlygos siekiant užtikrinti, kad jie faktiškai dalyvautų šiose programose ir kad šių regionų privalumai galėtų būti akcentuojami įgyvendinant programas „Horizontas 2020“, LIFE, COSME, „Kūrybiška Europa“, ir kt.; |
| --- | --- |

71.

| 72. | prašo Komisijos faktiškai įtraukti atokiausius regionus į transeuropinius transporto, energetikos ir telekomunikacijų tinklus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primena, kad būtina teikti pirmenybę atokiausių regionų tvariai energetinei nepriklausomybei; pabrėžia, kad atokiausi regionai gauna įvairią naudą, susijusią su atsinaujinančiosios energijos, efektyvaus energijos vartojimo ir žiedinės ekonomikos vystymu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atkreipia dėmesį į dideles mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos vystymo galimybes tvirto ir darnaus vystymosi srityje; ragina optimizuoti galimybes atokiausiems regionams gauti paramą iš ESI fondų ir programos „Horizontas 2020“, siekiant kurti atitinkamų jų universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir novatoriškų įmonių tinklus, kad šie regionai taptų patrauklūs ir būtų aktyviau skatinami mainai tarp piliečių bei institucijų ne tik atokiausiuose regionuose, bet ir su žemynine Europa, užjūrio šalimis ir teritorijomis bei trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | primena, kad mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) atokiausiuose regionuose atlieka svarbiausią vaidmenį ekonomikos ir socialinio vystymosi srityse; todėl ragina Komisiją labiau atsižvelgti į atokiausių regionų situaciją įgyvendinant programą COSME arba Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI); |
| --- | --- |

75.

| 76. | mano, jog reikėtų toliau skatinti atokiausių regionų ir kaimyninių trečiųjų šalių mainus ir bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų, kultūros ir švietimo srityse, kad būtų sudaromos palankesnės sąlygos jų regioninei integracijai; |
| --- | --- |

76.

| 77. | palankiai vertina tai, kad nauja programa „Erasmus+“, teikiant kuo didesnę paramą, skatinamas atokiausių regionų studentų ir jaunų verslininkų judumas; ragina į programą „Kūrybiška Europa“ įtraukti panašias nuostatas; vis dėlto tikisi, kad įgyvendinant programą Erasmus bus labiau atsižvelgta į bendrus atokiausių regionų ypatumus ir bus skatinami mainai tarp atokiausių regionų; apgailestauja, kad, neatsižvelgiant į programos „Erasmus +“ reglamento 37 konstatuojamąją dalį, kurioje nustatyta, kad „įgyvendinant Programą reikėtų atsižvelgti į su atokiausių Sąjungos regionų ir UŠT nutolimu susijusius apribojimus“, pagal programą Erasmus skiriamos kelionės išlaidų kompensacijos dažnai yra nepakankamos, palyginti su tikrosiomis išlaidomis, kurias patiria atokiausių regionų studentai, vykdami į žemyną; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina Komisiją į naują jaunimui skirtą judumo iniciatyvą „Move2Learn, Learn2Move“ įtraukti atokiausiuose regionuose gyvenančius ES piliečius ir pritaikyti jiems teikiamas kelionės išlaidų kompensacijas prie realių išlaidų, kurias jie patiria keliaudami iš atokiausių regionų į žemyninę Europą; palankiai vertina Komisijos sprendimą šią iniciatyvą netaikyti vien tik geležinkelių transportui, nes tokiu atveju būtų izoliuojamas užjūrio regionų jaunimas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atkreipia dėmesį į tai, kad programa „Natura 2000“ netaikoma Prancūzijos atokiausiems regionams, nors jie turi išskirtinę biologinę įvairovę, tačiau paveiktą visų pirma klimato kaitos; todėl ragina įgyvendinti konkrečias apsaugos priemones ir užtikrinti iniciatyvos BEST parengiamųjų veiksmų ilgaamžiškumą sukuriant tvarią priemonę siekiant finansuoti biologinės įvairovės projektus, įvertinti ekosistemines paslaugas ir prisitaikyti prie klimato kaitos ES užjūrio šalyse ir teritorijose; |
| --- | --- |

79.

| 80. | siūlo atlikti poveikio vertinimą dėl galimybių Prancūzijos atokiausiuose regionuose įgyvendinti programą „Natura 2000“ siekiant nustatyti geriausiai pritaikytas priemones, kuriomis būtų galima saugoti biologinę įvairovę ir aplinką šiuose regionuose; |
| --- | --- |

80.

| 81. | primena, kad 2015 m. spalio mėn. Komisijos paskelbtoje ir Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2017 minimoje ES biologinės įvairovės strategijos laikotarpio vidurio peržiūroje padaryta išvada, kad, nors nuo 2011 m. įgyvendinant priemones pagal 1 tikslą pasiekta didelė pažanga, didžiausi iššūkiai tebėra užbaigti tinklo „Natura 2000“ jūrų aspektą ir užtikrinti veiksmingą vietovių valdymą bei tinklui „Natura 2000“ remti reikalingą finansavimą, kurie abu yra atokiausiems regionams svarbūs veiksniai; |
| --- | --- |

81.

| 82. | primena, kad Europos Audito Rūmai specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2017 nurodė, kad valstybės narės turi pasiekti didelę pažangą ir Komisija turi labiau stengtis veiksmingiau prisidėti prie 2020 m. ES biologinės įvairovės strategijos plataus užmojo tikslų; |
| --- | --- |

82.

| 83. | primena, kad Europos Audito Rūmai 2017 m. sausio mėn. specialiojoje ataskaitoje nurodė, jog „būtina daugiau pastangų įgyvendinant tinklą „Natura 2000“, kad būtų išnaudotos visos jo galimybės“; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pakartoja, kad prieigos prie interneto gerinimas būtinai turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant teritorinę sanglaudą ir skatinant lygias galimybes, kuriant darbo vietas ir gerinant žmonių gyvenimo lygį atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

84.

| 85. | primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į atokiausių regionų ypatumus, kai ji sprendžia klausimus, susijusius su skaitmeninio tinklo aprėptimi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina sukurti specialią, transportui skirtą, į POSEI panašią programą, siekiant skatinti teritorinę, socialinę ir ekonominę sanglaudą šiuose regionuose ir mažinti izoliuotumą bei dvigubą izoliuotumą, pasireiškiantį kai kuriuose atokiausiuose regionuose; pabrėžia, kad šioje programoje turėtų būti numatyta parama žmonių ir prekių transportui tarp atokiausių regionų ir žemyno, pačiuose atokiausiuose regionuose ir tarp artimų atokiausių regionų, pavyzdžiui, Azorų salų, Madeiros salos ir Kanarų salų; pabrėžia, kad šia programa turėtų būti skatinama prekyba tarp šių regionų; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad atokiausi regionai yra privilegijuoti turistiniai regionai, todėl būtina investuoti į kokybišką transporto už prieinamą kainą tinklą, ypač atsižvelgiant į vidaus rinką; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina Europos Sąjungą ryžtingai įsipareigoti tarptautinti patekimo į atokiausius regionus sąlygas – įdiegti infrastruktūrą ir įrengti transporto kelius, siekiant sujungti šiuos regionus su žemynine Europa, su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis ir visu likusiu pasauliu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | prašo atokiausiuose regionuose plėtoti tikrą ES pramonės strategiją, pagal kurią būtų kuriamos darbo vietos, kurių nebūtų galima perkelti kitur, ir kuri būtų grindžiama įmonių galėjimu įsitvirtinti vietoje; |
| --- | --- |

89.

| 90. | mano, kad atokiausi regionai gali tapti privilegijuota erdve, kur būtų galima įgyvendinti bandomuosius projektus, kurių priemonės būtų taikomos visose srityse įvairiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms ir jų regionams bei Regionų komitetui. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  OL C 258 E, 2013 9 7, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0133.

(3)  2015 m. gruodžio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimas Parlamentas ir Komisija / Taryba, C-132/14 – C-136/14, ECLI:EU:C:2015:813.

(4)  OL L 187, 2014 6 26, p. 1.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0195.

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. liepos 5 d., trečiadienis

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/178 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/178

---

P8_TA(2017)0304

Rekomendacijos Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 72-osios sesijos

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rekomendacijos Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 72-osios sesijos (2017/2041(INI))

(2018/C 334/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir JT žmogaus teisių konvencijas bei jų fakultatyvinius protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir JT žmogaus teisių konvencijas bei jų fakultatyvinius protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), visų pirma į jos 21, 34 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), visų pirma į jos 21, 34 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-ąją sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-ąją sesiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) ir 2242 (2015) dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) ir 2242 (2015) dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų 2017 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijose (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų 2017 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos sesijose (1),

| — | atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m. ir į Europos Sąjungos politiką šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2015 m. ir į Europos Sąjungos politiką šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl išpuolių prieš ligonines ir mokyklas pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl išpuolių prieš ligonines ir mokyklas pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-osios sesijos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-osios sesijos (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų 71-ojoje JT Generalinės Asamblėjos sesijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES prioritetų 71-ojoje JT Generalinės Asamblėjos sesijoje,

| — | atsižvelgdamas į persvarstytas ES vaiko teisių propagavimo ir apsaugos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į persvarstytas ES vaiko teisių propagavimo ir apsaugos gaires,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje, pagal kurią valstybės narės prašymu ES suteikiama teisė dalyvauti JT Generalinės Asamblėjos veikloje, žodžiu teikti pasiūlymus ir pataisas, dėl kurių bus balsuojama, ir naudotis atsakymo teise, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje, pagal kurią valstybės narės prašymu ES suteikiama teisė dalyvauti JT Generalinės Asamblėjos veikloje, žodžiu teikti pasiūlymus ir pataisas, dėl kurių bus balsuojama, ir naudotis atsakymo teise,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 19 d. Niujorko deklaraciją dėl pabėgėlių ir migrantų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 19 d. Niujorko deklaraciją dėl pabėgėlių ir migrantų,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. A/71/L.48, kuria įsteigiamas „Tarptautinis, nešališkas ir nepriklausomas pagalbos pagal tarptautinę teisę tiriant Sirijos Arabų Respublikoje nuo 2011 m. kovo mėn. įvykdytus pačius sunkiausius nusikaltimus ir vykdant už juos atsakingų asmenų baudžiamąjį persekiojimą mechanizmas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. A/71/L.48, kuria įsteigiamas „Tarptautinis, nešališkas ir nepriklausomas pagalbos pagal tarptautinę teisę tiriant Sirijos Arabų Respublikoje nuo 2011 m. kovo mėn. įvykdytus pačius sunkiausius nusikaltimus ir vykdant už juos atsakingų asmenų baudžiamąjį persekiojimą mechanizmas“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Šiaurės Irake (Mosule) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Šiaurės Irake (Mosule) (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0216/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0216/2017),

| A. | kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą ir gerą pasaulinį valdymą, kurio pagrindas būtų JT, yra neatsiejama ES išorės politikos dalis, ir šis įsipareigojimas grindžiamas įsitikinimu, kad daugiašalė sistema, pagrįsta visuotinėmis taisyklėmis ir vertybėmis, geriausiai tinka siekiant spręsti pasaulines krizes, atremti iššūkius ir grėsmes; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą ir gerą pasaulinį valdymą, kurio pagrindas būtų JT, yra neatsiejama ES išorės politikos dalis, ir šis įsipareigojimas grindžiamas įsitikinimu, kad daugiašalė sistema, pagrįsta visuotinėmis taisyklėmis ir vertybėmis, geriausiai tinka siekiant spręsti pasaulines krizes, atremti iššūkius ir grėsmes;

| B. | kadangi keli nacionalistiniai ir protekcionistiniai judėjimai visame pasaulyje abejoja bendradarbiavimu, dialogu, laisva ir sąžininga prekyba ir žmogaus teisėmis grindžiama tarptautine tvarka; |
| --- | --- |

B.

kadangi keli nacionalistiniai ir protekcionistiniai judėjimai visame pasaulyje abejoja bendradarbiavimu, dialogu, laisva ir sąžininga prekyba ir žmogaus teisėmis grindžiama tarptautine tvarka;

| C. | kadangi ES turėtų imtis aktyvaus vaidmens kuriant tokias Jungtines Tautas, kurios galėtų veiksmingai prisidėti prie pasaulinio masto sprendimų, taikos ir saugumo, žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principu grindžiamos tarptautinės tvarkos; kadangi ES valstybės narės turi dėti visas pastangas siekdamos dar labiau koordinuoti ir sujungti savo veiksmus Jungtinių Tautų sistemos organuose ir institucijose, laikydamosi ES sutarties 34 straipsnio 1 dalyje nustatytų įgaliojimų; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES turėtų imtis aktyvaus vaidmens kuriant tokias Jungtines Tautas, kurios galėtų veiksmingai prisidėti prie pasaulinio masto sprendimų, taikos ir saugumo, žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principu grindžiamos tarptautinės tvarkos; kadangi ES valstybės narės turi dėti visas pastangas siekdamos dar labiau koordinuoti ir sujungti savo veiksmus Jungtinių Tautų sistemos organuose ir institucijose, laikydamosi ES sutarties 34 straipsnio 1 dalyje nustatytų įgaliojimų;

| D. | kadangi ES ir jos valstybės narės kartu įneša didžiausią finansinį indėlį į JT sistemą, užtikrindamos beveik 50 % visų įnašų į JT, o ES valstybės narės prisideda suteikdamos apie 40 % reguliaraus JT biudžeto; kadangi ES įnašai į JT turėtų būti labiau matomi; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir jos valstybės narės kartu įneša didžiausią finansinį indėlį į JT sistemą, užtikrindamos beveik 50 % visų įnašų į JT, o ES valstybės narės prisideda suteikdamos apie 40 % reguliaraus JT biudžeto; kadangi ES įnašai į JT turėtų būti labiau matomi;

| E. | kadangi ES imasi veiksmų aplinkos tvarumui užtikrinti, ypač kovos su klimato kaita srityje, skatindama tarptautines priemones ir veiksmus, kuriais siekiama išsaugoti ir pagerinti aplinkos kokybę ir tvarų gamtos išteklių valdymą; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES imasi veiksmų aplinkos tvarumui užtikrinti, ypač kovos su klimato kaita srityje, skatindama tarptautines priemones ir veiksmus, kuriais siekiama išsaugoti ir pagerinti aplinkos kokybę ir tvarų gamtos išteklių valdymą;

| F. | kadangi ES yra viena iš labiausiai pasišventusių žmogaus teisių, pagrindinių laisvių, kultūros vertybių ir įvairovės, demokratijos ir teisinės valstybės gynėjų ir skatintojų; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES yra viena iš labiausiai pasišventusių žmogaus teisių, pagrindinių laisvių, kultūros vertybių ir įvairovės, demokratijos ir teisinės valstybės gynėjų ir skatintojų;

| G. | kadangi ES saugumo aplinka darosi vis nestabilesnė ir nepastovesnė dėl daugybės ilgalaikių ar naujai atsirandančių problemų, įskaitant smurtinius konfliktus, terorizmą, organizuotą nusikalstamumą, propagandą ir kibernetinį karą, precedento neturinčius pabėgėlių srautus ir migracijos spaudimą, taip pat klimato kaitos poveikį, kurių neįmanoma spręsti nacionaliniu lygiu ir kurioms spręsti reikia užtikrinti regioninį ir pasaulinį atsaką, taip pat aktyvų ir konstruktyvų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES saugumo aplinka darosi vis nestabilesnė ir nepastovesnė dėl daugybės ilgalaikių ar naujai atsirandančių problemų, įskaitant smurtinius konfliktus, terorizmą, organizuotą nusikalstamumą, propagandą ir kibernetinį karą, precedento neturinčius pabėgėlių srautus ir migracijos spaudimą, taip pat klimato kaitos poveikį, kurių neįmanoma spręsti nacionaliniu lygiu ir kurioms spręsti reikia užtikrinti regioninį ir pasaulinį atsaką, taip pat aktyvų ir konstruktyvų bendradarbiavimą;

| H. | kadangi ES ir JT turėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kad būtų galima panaikinti skurdą, kurti bendrą gerovę, mažinti nelygybę, kurti saugesnį ir teisingesnį pasaulį, kovoti su klimato kaita ir apsaugoti natūralią aplinką; kadangi JT Generalinė Asamblėja nusprendė dėti daugiau pastangų naujajai vystymosi darbotvarkei įgyvendinti; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES ir JT turėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kad būtų galima panaikinti skurdą, kurti bendrą gerovę, mažinti nelygybę, kurti saugesnį ir teisingesnį pasaulį, kovoti su klimato kaita ir apsaugoti natūralią aplinką; kadangi JT Generalinė Asamblėja nusprendė dėti daugiau pastangų naujajai vystymosi darbotvarkei įgyvendinti;

| 1. | teikia Tarybai šias rekomendacijas: |
| --- | --- |

1.

Taika ir saugumas

| a) | toliau raginti visapusiškai gerbti Rytų Europos ir Pietų Kaukazo šalių, o būtent Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos, suverenitetą, tarptautiniu mastu pripažintas sienas ir teritorinį vientisumą, turint mintyje šiose srityse įvykdytus tarptautinės teisės pažeidimus šiose srityse; remti ir intensyvinti diplomatines pastangas siekiant taikiai ir tvariai išspręsti minėtus vykstančius ir užsitęsusius konfliktus bei konfliktą Kalnų Karabacho regione, ir užtikrinti, kad vietoje būtų paisoma žmogaus teisių ir teritorinio vientisumo, jėgos nenaudojimo ir tautų lygių teisių bei laisvo jų apsisprendimo; primygtinai raginti tarptautinę bendruomenę visapusiškai įgyvendinti neteisėtos Krymo aneksijos nepripažinimo politiką; aktyviai didinti spaudimą Rusijai, nuolatinei JT Saugumo Tarybos narei, siekiant išspręsti konfliktą Ukrainoje, laikantis Minsko susitarimų, ir nutraukti Gruzijos regionų – Abchazijos ir Pietų Osetijos – okupaciją; surasti tokią geopolitinę pusiausvyrą, kuriai esant niekaip nebūtų siekiama išskirtinių įtakos zonų; |
| --- | --- |

a)

toliau raginti visapusiškai gerbti Rytų Europos ir Pietų Kaukazo šalių, o būtent Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos, suverenitetą, tarptautiniu mastu pripažintas sienas ir teritorinį vientisumą, turint mintyje šiose srityse įvykdytus tarptautinės teisės pažeidimus šiose srityse; remti ir intensyvinti diplomatines pastangas siekiant taikiai ir tvariai išspręsti minėtus vykstančius ir užsitęsusius konfliktus bei konfliktą Kalnų Karabacho regione, ir užtikrinti, kad vietoje būtų paisoma žmogaus teisių ir teritorinio vientisumo, jėgos nenaudojimo ir tautų lygių teisių bei laisvo jų apsisprendimo; primygtinai raginti tarptautinę bendruomenę visapusiškai įgyvendinti neteisėtos Krymo aneksijos nepripažinimo politiką; aktyviai didinti spaudimą Rusijai, nuolatinei JT Saugumo Tarybos narei, siekiant išspręsti konfliktą Ukrainoje, laikantis Minsko susitarimų, ir nutraukti Gruzijos regionų – Abchazijos ir Pietų Osetijos – okupaciją; surasti tokią geopolitinę pusiausvyrą, kuriai esant niekaip nebūtų siekiama išskirtinių įtakos zonų;

| b) | toliau visapusiškai remti pastangas, kurias JT deda siekdamos padėti rasti visapusišką Kipro padalijimo problemos užbaigimo sprendimą, ir pabrėžia, kad Kipro problemos sprendimas turėtų teigiamo poveikio visam regionui, taip pat tiek Kipro graikams, tiek Kipro turkams; ragina Tarybą pasinaudoti visais savo ištekliais, kad būtų visapusiškai remiamas susijungimo proceso baigimas, ir palaikyti JT atliekamą vaidmenį; |
| --- | --- |

b)

toliau visapusiškai remti pastangas, kurias JT deda siekdamos padėti rasti visapusišką Kipro padalijimo problemos užbaigimo sprendimą, ir pabrėžia, kad Kipro problemos sprendimas turėtų teigiamo poveikio visam regionui, taip pat tiek Kipro graikams, tiek Kipro turkams; ragina Tarybą pasinaudoti visais savo ištekliais, kad būtų visapusiškai remiamas susijungimo proceso baigimas, ir palaikyti JT atliekamą vaidmenį;

| c) | paremti JT vadovaujamą darbą, kad Skopjės ir Atėnų susitarimu būtų išspręsta buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pavadinimo problema; |
| --- | --- |

c)

paremti JT vadovaujamą darbą, kad Skopjės ir Atėnų susitarimu būtų išspręsta buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pavadinimo problema;

| d) | primygtinai raginti visas JT valstybes nares suteikti visus reikiamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius siekiant padėti vietos gyventojams per ginkluotus konfliktus ir pabėgėliams ir primygtinai raginti visas JT valstybes nares vykdyti finansinius įsipareigojimus, prisiimtus Jungtinių Tautų atžvilgiu; |
| --- | --- |

d)

primygtinai raginti visas JT valstybes nares suteikti visus reikiamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius siekiant padėti vietos gyventojams per ginkluotus konfliktus ir pabėgėliams ir primygtinai raginti visas JT valstybes nares vykdyti finansinius įsipareigojimus, prisiimtus Jungtinių Tautų atžvilgiu;

| e) | palaikyti Irano ir JT Saugumo Tarybos narių bei Vokietijos branduolinį susitarimą, – tai yra svarbus tarptautinės ir ypač ES diplomatijos laimėjimas, – ir toliau daryti spaudimą Jungtinėms Valstijoms, kad jos užtikrintų praktinį įgyvendinimą; |
| --- | --- |

e)

palaikyti Irano ir JT Saugumo Tarybos narių bei Vokietijos branduolinį susitarimą, – tai yra svarbus tarptautinės ir ypač ES diplomatijos laimėjimas, – ir toliau daryti spaudimą Jungtinėms Valstijoms, kad jos užtikrintų praktinį įgyvendinimą;

| f) | naudojantis visomis turimomis priemonėmis gerinti valstybinių ir nevalstybinių subjektų veiksmų atitiktį tarptautinei humanitarinei teisei; remti Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus komiteto vadovaujamus veiksmus siekiant sukurti veiksmingą atitikties tarptautinei humanitarinei teisei stiprinimo mechanizmą; |
| --- | --- |

f)

naudojantis visomis turimomis priemonėmis gerinti valstybinių ir nevalstybinių subjektų veiksmų atitiktį tarptautinei humanitarinei teisei; remti Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus komiteto vadovaujamus veiksmus siekiant sukurti veiksmingą atitikties tarptautinei humanitarinei teisei stiprinimo mechanizmą;

| g) | siekti, kad būtų prisiimti tvirtesni daugiašaliai įsipareigojimai siekiant rasti dabartinių konfliktų Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje, ypač Sirijoje, Irake, Jemene ir Libijoje, ilgalaikius, tvarius ir taikius politinius sprendimus; aktyviau dėti diplomatines pastangas siekiant išspręsti įšaldytus konfliktus visame pasaulyje; toliau remti JT specialiųjų įgaliotinių darbą, veiksmus ir iniciatyvas, kuriomis siekiama išspręsti šiuos konfliktus; raginti tarptautinę bendruomenę toliau teikti humanitarinę, finansinę ir politinę pagalbą, siekiant pagerinti humanitarinę padėtį, ir dėti pastangas siekiant nedelsiant nutraukti smurtą; užkirsti kelią bet kokiems tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimams, įskaitant tiesioginius išpuolius prieš civilinę infrastruktūrą ir civilius gyventojus, ir griežtai pasmerkti tokius pažeidimus Sirijoje;; primygtinai raginti visas JT valstybes nares suteikti visus reikiamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius siekiant padėti regionų, kuriuose vyksta konfliktai, gyventojams; remti JT sutelktas pastangas siekiant rasti tvarų konflikto Sirijoje ir Irake sprendimą ir toliau remti ES vaidmenį humanitarinės pagalbos srityje ir ES regioninę iniciatyvą; primygtinai raginti tarptautinę bendruomenę padaryti viską, kas įmanoma, kad būtų griežtai nuteisti už Sirijos konflikto metu padarytus karo nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui ir genocidą atsakingi asmenys pagal jų nacionalines teismų sistemas, tarptautiniuose teismuose arba ad hoc tribunoluose; remti JT taikos plano iniciatyvą Jemene ir nedelsiant reaguoti į tebesitęsiančią humanitarinę krizę; ragina visas suinteresuotąsias šalis paisyti visų Jemeno piliečių žmogaus teisių ir laisvių ir pabrėžti, kaip svarbu gerinti visų taikos ir humanitarinėse misijose dirbančių asmenų saugumą šalyje; skatinti Irano ir Saudo Arabijos draugiškų santykių politiką, kuri būtina siekiant sumažinti įtampą regione ir išspręsti konfliktus Jemene ir kitose šalyse; toliau skatinti tokius veiksmus siekiant naikinti pagrindines terorizmo ir ekstremizmo, keliančių grėsmę tarptautiniam saugumui ir regioniniam stabilumui, priežastis; raginti suteikti didesnę paramą JT remiamai Libijos vyriausybei ir atlikti pagrindinė vaidmenį stabilizuojant Libiją ir išsaugant jos vieningumą ir teritorinį vientisumą pagal Libijos politinį susitarimą; pakartoti, kad nedelsiant reikia suvienyti visas teisėtoms civilinės valdžios institucijoms pavaldžias ginkluotąsias pajėgas, kaip išdėstyta Libijos politiniame susitarime; atnaujinti paramą JT specialiojo Artimųjų Rytų taikos proceso koordinatoriaus ir JT generalinio sekretoriaus specialiojo atstovo Vakarų Sacharai pastangoms siekiant išspręsti šiuos ilgai trunkančius konfliktus; raginti įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų; |
| --- | --- |

g)

siekti, kad būtų prisiimti tvirtesni daugiašaliai įsipareigojimai siekiant rasti dabartinių konfliktų Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje, ypač Sirijoje, Irake, Jemene ir Libijoje, ilgalaikius, tvarius ir taikius politinius sprendimus; aktyviau dėti diplomatines pastangas siekiant išspręsti įšaldytus konfliktus visame pasaulyje; toliau remti JT specialiųjų įgaliotinių darbą, veiksmus ir iniciatyvas, kuriomis siekiama išspręsti šiuos konfliktus; raginti tarptautinę bendruomenę toliau teikti humanitarinę, finansinę ir politinę pagalbą, siekiant pagerinti humanitarinę padėtį, ir dėti pastangas siekiant nedelsiant nutraukti smurtą; užkirsti kelią bet kokiems tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimams, įskaitant tiesioginius išpuolius prieš civilinę infrastruktūrą ir civilius gyventojus, ir griežtai pasmerkti tokius pažeidimus Sirijoje;; primygtinai raginti visas JT valstybes nares suteikti visus reikiamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius siekiant padėti regionų, kuriuose vyksta konfliktai, gyventojams; remti JT sutelktas pastangas siekiant rasti tvarų konflikto Sirijoje ir Irake sprendimą ir toliau remti ES vaidmenį humanitarinės pagalbos srityje ir ES regioninę iniciatyvą; primygtinai raginti tarptautinę bendruomenę padaryti viską, kas įmanoma, kad būtų griežtai nuteisti už Sirijos konflikto metu padarytus karo nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui ir genocidą atsakingi asmenys pagal jų nacionalines teismų sistemas, tarptautiniuose teismuose arba ad hoc tribunoluose; remti JT taikos plano iniciatyvą Jemene ir nedelsiant reaguoti į tebesitęsiančią humanitarinę krizę; ragina visas suinteresuotąsias šalis paisyti visų Jemeno piliečių žmogaus teisių ir laisvių ir pabrėžti, kaip svarbu gerinti visų taikos ir humanitarinėse misijose dirbančių asmenų saugumą šalyje; skatinti Irano ir Saudo Arabijos draugiškų santykių politiką, kuri būtina siekiant sumažinti įtampą regione ir išspręsti konfliktus Jemene ir kitose šalyse; toliau skatinti tokius veiksmus siekiant naikinti pagrindines terorizmo ir ekstremizmo, keliančių grėsmę tarptautiniam saugumui ir regioniniam stabilumui, priežastis; raginti suteikti didesnę paramą JT remiamai Libijos vyriausybei ir atlikti pagrindinė vaidmenį stabilizuojant Libiją ir išsaugant jos vieningumą ir teritorinį vientisumą pagal Libijos politinį susitarimą; pakartoti, kad nedelsiant reikia suvienyti visas teisėtoms civilinės valdžios institucijoms pavaldžias ginkluotąsias pajėgas, kaip išdėstyta Libijos politiniame susitarime; atnaujinti paramą JT specialiojo Artimųjų Rytų taikos proceso koordinatoriaus ir JT generalinio sekretoriaus specialiojo atstovo Vakarų Sacharai pastangoms siekiant išspręsti šiuos ilgai trunkančius konfliktus; raginti įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų;

| h) | remti derybas Sirijos viduje, vykdomas vadovaujantis Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2254 (2015); pabrėžti, jog suinteresuotosios šalys turėtų siekti bendrojo susitarimo, kuris apimtų politinį dokumentų rinkinį, kad derybomis pasiektą pereinamąjį politinį procesą būtų galima įgyvendinti pagal aiškų rezoliucijoje Nr. 2254 (2015) išdėstytą eiliškumą ir terminus; pabrėžti, jog siekiant šio tikslo susiformavo aiški keturių krypčių darbotvarkė; pareikšti susirūpinimą, kad nuolatinės kovos Sirijoje kenkia 2016 m. gruodžio 30 d. įsigaliojusiam paliaubų režimui ir turi didelių neigiamų padarinių Sirijos civilių gyventojų saugumui, galimybėms gauti humanitarinę pagalbą ir menkina impulsą vykdyti politinį procesą; pritarti JT generalinio sekretoriaus specialiojo įgaliotinio Sirijai raginimui, adresuotam paliaubas Sirijoje garantuojančioms valstybėms, kad jos imtųsi skubių veiksmų paliauboms išlaikyti; |
| --- | --- |

h)

remti derybas Sirijos viduje, vykdomas vadovaujantis Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2254 (2015); pabrėžti, jog suinteresuotosios šalys turėtų siekti bendrojo susitarimo, kuris apimtų politinį dokumentų rinkinį, kad derybomis pasiektą pereinamąjį politinį procesą būtų galima įgyvendinti pagal aiškų rezoliucijoje Nr. 2254 (2015) išdėstytą eiliškumą ir terminus; pabrėžti, jog siekiant šio tikslo susiformavo aiški keturių krypčių darbotvarkė; pareikšti susirūpinimą, kad nuolatinės kovos Sirijoje kenkia 2016 m. gruodžio 30 d. įsigaliojusiam paliaubų režimui ir turi didelių neigiamų padarinių Sirijos civilių gyventojų saugumui, galimybėms gauti humanitarinę pagalbą ir menkina impulsą vykdyti politinį procesą; pritarti JT generalinio sekretoriaus specialiojo įgaliotinio Sirijai raginimui, adresuotam paliaubas Sirijoje garantuojančioms valstybėms, kad jos imtųsi skubių veiksmų paliauboms išlaikyti;

| i) | vykdyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą dėl Vakarų Sacharos; |
| --- | --- |

i)

vykdyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą dėl Vakarų Sacharos;

| j) | užtikrinti, kad JT Generalinė Asamblėja, bendradarbiaudama su ES ir JAV, numatytų visas priemones, skirtas užtikrinti, kad dviejų valstybių sambūviu pagrįstas spendimas, pagal kurį būtų laikomasi 1967 m. nustatytų sienų, Jeruzalė būtų abiejų valstybių sostinė ir viena šalia kitos taikiai bei saugiai egzistuotų Izraelio valstybė su saugiomis ir pripažintomis sienomis ir nepriklausoma, demokratinė, vientisa ir gyvybinga Palestinos valstybė, būtų tvarus ir veiksmingas; |
| --- | --- |

j)

užtikrinti, kad JT Generalinė Asamblėja, bendradarbiaudama su ES ir JAV, numatytų visas priemones, skirtas užtikrinti, kad dviejų valstybių sambūviu pagrįstas spendimas, pagal kurį būtų laikomasi 1967 m. nustatytų sienų, Jeruzalė būtų abiejų valstybių sostinė ir viena šalia kitos taikiai bei saugiai egzistuotų Izraelio valstybė su saugiomis ir pripažintomis sienomis ir nepriklausoma, demokratinė, vientisa ir gyvybinga Palestinos valstybė, būtų tvarus ir veiksmingas;

| k) | raginti suteikti daugiau paramos ir galių Irako institucijoms ir priminti, kad būtina stengtis sukurti įtraukesnę visuomenę ir reintegruoti visas etnines ir religines mažumas, kurios buvo perkeltos, taip pat ir Šiaurės Irake ir baigus karinę operaciją Mosule ir aplink jį, kur turi būti rastas taikus ir įtraukus pokonfliktinis sprendimas; priminti, kad nuolatinė civilių apsauga ir tarptautinės humanitarinės teisės (THT) laikymasis įgyvendinant karines strategijas Irake turi kritinę reikšmę; |
| --- | --- |

k)

raginti suteikti daugiau paramos ir galių Irako institucijoms ir priminti, kad būtina stengtis sukurti įtraukesnę visuomenę ir reintegruoti visas etnines ir religines mažumas, kurios buvo perkeltos, taip pat ir Šiaurės Irake ir baigus karinę operaciją Mosule ir aplink jį, kur turi būti rastas taikus ir įtraukus pokonfliktinis sprendimas; priminti, kad nuolatinė civilių apsauga ir tarptautinės humanitarinės teisės (THT) laikymasis įgyvendinant karines strategijas Irake turi kritinę reikšmę;

| l) | toliau atremti pagrindines grėsmes saugumui Sahelio, Sacharos ir Čado ežero, Didžiųjų Ežerų ir Somalio pusiasalio regionuose ir taip kovoti su terorizmo grėsme, kurią kelia ISIL / „Da’esh“ ir tinklui „Al-Qaeda“ priklausantys padaliniai, taip pat grupuotė „Boko Haram“ ar bet kurios kitos susijusios teroristinės grupuotės; |
| --- | --- |

l)

toliau atremti pagrindines grėsmes saugumui Sahelio, Sacharos ir Čado ežero, Didžiųjų Ežerų ir Somalio pusiasalio regionuose ir taip kovoti su terorizmo grėsme, kurią kelia ISIL / „Da’esh“ ir tinklui „Al-Qaeda“ priklausantys padaliniai, taip pat grupuotė „Boko Haram“ ar bet kurios kitos susijusios teroristinės grupuotės;

| m) | veikti išvien su visa tarptautine bendruomene siekiant išspręsti humanitarines ir saugumo krizes, kurios kelia grėsmę Afrikos žemynui, ypač Somalyje, Pietų Sudane, Sudane, Centrinės Afrikos Respublikoje, Malyje, Nigerijoje, Burundyje ir apskritai Didžiųjų Ežerų regione; raginti JT valstybes nares padidinti paramą siekiant, kad Afrikos Sąjungos vaidmuo ir nuosavi pajėgumai tarpininkaujant ir valdant krizes didėtų, tuo pačiu metu siekti papildomumo JT Taikos stiprinimo paramos biuro pastangoms; remiantis savo naujais įgaliojimais, užtikrinti, kad kuo skubiau būtų patvirtinta misija MONUSCO, ir, visų pirma, įgyvendintas 2016 m. gruodžio 31 d. susitarimas; |
| --- | --- |

m)

veikti išvien su visa tarptautine bendruomene siekiant išspręsti humanitarines ir saugumo krizes, kurios kelia grėsmę Afrikos žemynui, ypač Somalyje, Pietų Sudane, Sudane, Centrinės Afrikos Respublikoje, Malyje, Nigerijoje, Burundyje ir apskritai Didžiųjų Ežerų regione; raginti JT valstybes nares padidinti paramą siekiant, kad Afrikos Sąjungos vaidmuo ir nuosavi pajėgumai tarpininkaujant ir valdant krizes didėtų, tuo pačiu metu siekti papildomumo JT Taikos stiprinimo paramos biuro pastangoms; remiantis savo naujais įgaliojimais, užtikrinti, kad kuo skubiau būtų patvirtinta misija MONUSCO, ir, visų pirma, įgyvendintas 2016 m. gruodžio 31 d. susitarimas;

| n) | raginti tarptautinę bendruomenę suvienyti pastangas siekiant valdyti dabartinę politinę krizę Kongo Demokratinėje Respublikoje ir išvengti valstybės žlugimo šalyje; |
| --- | --- |

n)

raginti tarptautinę bendruomenę suvienyti pastangas siekiant valdyti dabartinę politinę krizę Kongo Demokratinėje Respublikoje ir išvengti valstybės žlugimo šalyje;

| o) | pabrėžti, kaip svarbu daugiau investuoti į konfliktų prevenciją atsižvelgiant į tokius veiksnius kaip politinė ar religinė radikalizacija, su rinkimais susijęs smurtas, gyventojų perkėlimas ar klimato kaita; |
| --- | --- |

o)

pabrėžti, kaip svarbu daugiau investuoti į konfliktų prevenciją atsižvelgiant į tokius veiksnius kaip politinė ar religinė radikalizacija, su rinkimais susijęs smurtas, gyventojų perkėlimas ar klimato kaita;

| p) | atkreipti JT, visų pirma Saugumo Tarybos, narių dėmesį į išaugusią įtampą tarp kai kurių Vakarų Balkanų šalių; primygtinai raginti savo lyderius parodyti susivaldymą įgyvendinant savo regioninę politiką, o ES ir JT – toliau visapusiškai dalyvauti siekiant dvišalių nesutarimų ilgalaikių sprendimų, be kita ko, prireikus imantis tarpininkų vaidmens; smerkti Rusijos veiksmus Vakarų Balkanuose, dėl kurių kyla grėsmė, kad šio regiono šalyse bus destabilizuotas trapus reformų procesas ir bus pakenkta šių šalių siekiams, susijusiems su ES ir NATO; |
| --- | --- |

p)

atkreipti JT, visų pirma Saugumo Tarybos, narių dėmesį į išaugusią įtampą tarp kai kurių Vakarų Balkanų šalių; primygtinai raginti savo lyderius parodyti susivaldymą įgyvendinant savo regioninę politiką, o ES ir JT – toliau visapusiškai dalyvauti siekiant dvišalių nesutarimų ilgalaikių sprendimų, be kita ko, prireikus imantis tarpininkų vaidmens; smerkti Rusijos veiksmus Vakarų Balkanuose, dėl kurių kyla grėsmė, kad šio regiono šalyse bus destabilizuotas trapus reformų procesas ir bus pakenkta šių šalių siekiams, susijusiems su ES ir NATO;

| q) | toliau skatinti JT pastangas užtikrinti taiką Afganistane ir išspręsti nestabilios saugumo padėties šalyje problemą; |
| --- | --- |

q)

toliau skatinti JT pastangas užtikrinti taiką Afganistane ir išspręsti nestabilios saugumo padėties šalyje problemą;

| r) | griežtai pasmerkti Šiaurės Korėjos vadovybės veiksmus, kurie kelia grėsmę taikai ir saugumui Korėjos pusiasalyje ir už jo ribų; ragina Kiniją, kaip nuolatinę JT Saugumo Tarybos narę, dar labiau spausti Šiaurės Korėjos režimą, kad jis deeskaluotų savo agresyvius veiksmus, keliančius grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui; parengti ir įgyvendinti griežtus atsakomuosius veiksmus, grindžiamus plačiu ir pakankamai tvirtu tarptautiniu sutarimu, siekiant atgrasinti Šiaurės Korėjos režimą nuo tolesnio priešiškų branduolinių pajėgumų plėtojimo ir ekstrateritorinių žmogžudysčių, išpuolių ir žmonių grobimo vykdymo; |
| --- | --- |

r)

griežtai pasmerkti Šiaurės Korėjos vadovybės veiksmus, kurie kelia grėsmę taikai ir saugumui Korėjos pusiasalyje ir už jo ribų; ragina Kiniją, kaip nuolatinę JT Saugumo Tarybos narę, dar labiau spausti Šiaurės Korėjos režimą, kad jis deeskaluotų savo agresyvius veiksmus, keliančius grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui; parengti ir įgyvendinti griežtus atsakomuosius veiksmus, grindžiamus plačiu ir pakankamai tvirtu tarptautiniu sutarimu, siekiant atgrasinti Šiaurės Korėjos režimą nuo tolesnio priešiškų branduolinių pajėgumų plėtojimo ir ekstrateritorinių žmogžudysčių, išpuolių ir žmonių grobimo vykdymo;

| s) | primygtinai raginti JT Generalinę Asamblėją ir JT Saugumo Tarybą aptarti įtampą Pietų Kinijos jūroje, siekiant skatinti visas suinteresuotąsias šalis užbaigti derybas dėl elgesio kodekso; |
| --- | --- |

s)

primygtinai raginti JT Generalinę Asamblėją ir JT Saugumo Tarybą aptarti įtampą Pietų Kinijos jūroje, siekiant skatinti visas suinteresuotąsias šalis užbaigti derybas dėl elgesio kodekso;

| t) | palankiai vertinti JT Saugumo Tarybos priimtą rezoliuciją Nr. 2307 (2016) ir pasveikinti Kolumbijos vyriausybę ir gyventojus dėl jų pastangų siekiant taikos; |
| --- | --- |

t)

palankiai vertinti JT Saugumo Tarybos priimtą rezoliuciją Nr. 2307 (2016) ir pasveikinti Kolumbijos vyriausybę ir gyventojus dėl jų pastangų siekiant taikos;

| u) | labai padidinti valstybių narių paramą JT taikos palaikymo ir taikos kūrimo operacijoms, kurios apima žmogaus teisių komponentą ir aiškias pasitraukimo strategijas, ypač teikiant personalą ir įrangą, ir plėsti ES tarpininko vaidmenį šioje srityje; užtikrinti didesnį šios paramos ir įnašo matomumą; toliau kurti procedūras, pagal kurias, siekiant remti JT operacijas, būtų panaudojama ES bendra saugumo ir gynybos politika, kartu pakankamai dėmesio skiriant kelioms sudėtingo krizių valdymo dimensijoms, pvz., žmogaus teisėms, darniam vystymuisi ir pagrindinėms masinės migracijos priežastims; remti siekį reformuoti naudojimąsi veto teise JT Saugumo Taryboje tais atvejais, kai esama karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui įrodymų; |
| --- | --- |

u)

labai padidinti valstybių narių paramą JT taikos palaikymo ir taikos kūrimo operacijoms, kurios apima žmogaus teisių komponentą ir aiškias pasitraukimo strategijas, ypač teikiant personalą ir įrangą, ir plėsti ES tarpininko vaidmenį šioje srityje; užtikrinti didesnį šios paramos ir įnašo matomumą; toliau kurti procedūras, pagal kurias, siekiant remti JT operacijas, būtų panaudojama ES bendra saugumo ir gynybos politika, kartu pakankamai dėmesio skiriant kelioms sudėtingo krizių valdymo dimensijoms, pvz., žmogaus teisėms, darniam vystymuisi ir pagrindinėms masinės migracijos priežastims; remti siekį reformuoti naudojimąsi veto teise JT Saugumo Taryboje tais atvejais, kai esama karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui įrodymų;

| v) | remti JT generalinio sekretoriaus pastangas didinti JT dalyvavimą derybose dėl taikos; |
| --- | --- |

v)

remti JT generalinio sekretoriaus pastangas didinti JT dalyvavimą derybose dėl taikos;

| w) | remti visapusišką JT Saugumo Tarybos rezoliucijų dėl moterų, taikos ir saugumo įgyvendinimą; raginti skatinti moterų, kaip aktyvių veikėjų, visapusišką dalyvavimą vienodomis teisėmis; skatinti moterų aktyvų dalyvavimą konfliktų prevencijos bei sprendimo procese ir kovojant su smurtiniu ekstremizmu; priminti, kad seksualinis smurtas, pvz., išžaginimas, naudojamas kaip karo taktika ir laikomas karo nusikaltimu; užtikrinti saugią medicinos pagalbą išžaginimo per karą atvejais; raginti stiprinti moterų ir mergaičių apsaugą per konfliktus, ypač atsižvelgiant į seksualinį smurtą, remti ir stiprinti pasinaudojant JT dedamas tarptautines pastangas siekiant nutraukti vaikų naudojimą ginkluotuose konfliktuose ir užtikrinti analizę atsižvelgiant į lytį ir lyčių bei žmogaus teisių aspektų integravimą į visą JT veiklą; ragina parengti rodiklius moterų dalyvavimo stiprinant taiką ir saugumą pažangai išmatuoti; |
| --- | --- |

w)

remti visapusišką JT Saugumo Tarybos rezoliucijų dėl moterų, taikos ir saugumo įgyvendinimą; raginti skatinti moterų, kaip aktyvių veikėjų, visapusišką dalyvavimą vienodomis teisėmis; skatinti moterų aktyvų dalyvavimą konfliktų prevencijos bei sprendimo procese ir kovojant su smurtiniu ekstremizmu; priminti, kad seksualinis smurtas, pvz., išžaginimas, naudojamas kaip karo taktika ir laikomas karo nusikaltimu; užtikrinti saugią medicinos pagalbą išžaginimo per karą atvejais; raginti stiprinti moterų ir mergaičių apsaugą per konfliktus, ypač atsižvelgiant į seksualinį smurtą, remti ir stiprinti pasinaudojant JT dedamas tarptautines pastangas siekiant nutraukti vaikų naudojimą ginkluotuose konfliktuose ir užtikrinti analizę atsižvelgiant į lytį ir lyčių bei žmogaus teisių aspektų integravimą į visą JT veiklą; ragina parengti rodiklius moterų dalyvavimo stiprinant taiką ir saugumą pažangai išmatuoti;

| x) | skubiai, nedelsiant atsižvelgti į visus 2015 m. gegužės 15 d. JT vertinimo ataskaitos dėl vykdymo užtikrinimo ir žalos ištaisymo pagalbos veiklos, susijusios su taikos palaikymo operacijose Jungtinių Tautų ir susijusių darbuotojų vykdytu seksualiniu išnaudojimu ir seksualine prievarta, aspektus ir nustatyti veikiančius ir skaidrius priežiūros ir atskaitomybės mechanizmus, susijusius su tariamais pažeidimais; raginti nedelsiant ištirti bet kokius kariuomenės ir civilių darbuotojų įvykdytus seksualinio smurto veiksmus, vykdyti už juos baudžiamąjį persekiojimą ir paskelbti nuosprendžius; |
| --- | --- |

x)

skubiai, nedelsiant atsižvelgti į visus 2015 m. gegužės 15 d. JT vertinimo ataskaitos dėl vykdymo užtikrinimo ir žalos ištaisymo pagalbos veiklos, susijusios su taikos palaikymo operacijose Jungtinių Tautų ir susijusių darbuotojų vykdytu seksualiniu išnaudojimu ir seksualine prievarta, aspektus ir nustatyti veikiančius ir skaidrius priežiūros ir atskaitomybės mechanizmus, susijusius su tariamais pažeidimais; raginti nedelsiant ištirti bet kokius kariuomenės ir civilių darbuotojų įvykdytus seksualinio smurto veiksmus, vykdyti už juos baudžiamąjį persekiojimą ir paskelbti nuosprendžius;

| y) | toliau stiprinti atsakomybės užtikrinti apsaugą principo, kaip svarbaus JT valstybių narių darbo principo konfliktų sprendimo, žmogaus teisių ir vystymosi srityje, vaidmenį; toliau remti pastangas, kuriomis siekiama išsamesnio atsakomybės užtikrinti apsaugą principo taikymo, ir remti JT jai toliau atliekant esminį vaidmenį padedant šalims įgyvendinti atsakomybės užtikrinti apsaugą principą, kad būtų paisoma žmogaus teisių, laikomasi teisinės valstybės principo ir tarptautinės humanitarinės teisės; propaguoti plačią žmogiškojo saugumo koncepcijos ir atsakomybės užtikrinti apsaugą principo apibrėžtį; |
| --- | --- |

y)

toliau stiprinti atsakomybės užtikrinti apsaugą principo, kaip svarbaus JT valstybių narių darbo principo konfliktų sprendimo, žmogaus teisių ir vystymosi srityje, vaidmenį; toliau remti pastangas, kuriomis siekiama išsamesnio atsakomybės užtikrinti apsaugą principo taikymo, ir remti JT jai toliau atliekant esminį vaidmenį padedant šalims įgyvendinti atsakomybės užtikrinti apsaugą principą, kad būtų paisoma žmogaus teisių, laikomasi teisinės valstybės principo ir tarptautinės humanitarinės teisės; propaguoti plačią žmogiškojo saugumo koncepcijos ir atsakomybės užtikrinti apsaugą principo apibrėžtį;

| z) | skatinti visas JT valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti Konvenciją dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo; |
| --- | --- |

z)

skatinti visas JT valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti Konvenciją dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo;

| aa) | pradėti viešas ir išsamias diskusijas su visais JT Generalinės Asamblėjos nariais dėl konstitucinių apribojimų laikymosi vykdant prezidentinius įgaliojimus visame pasaulyje svarbos; |
| --- | --- |

aa)

pradėti viešas ir išsamias diskusijas su visais JT Generalinės Asamblėjos nariais dėl konstitucinių apribojimų laikymosi vykdant prezidentinius įgaliojimus visame pasaulyje svarbos;

Kova su terorizmu

| ab) | pakartoti, kad vienareikšmiškai smerkia terorizmą ir visapusiškai remia veiksmus, kuriais siekiama nugalėti ir pašalinti teroristines organizacijas, ypač ISIL / „Da’esh“, kurios kelia akivaizdžią grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui; primygtinai teigia, kad visos kovos su terorizmu priemonės turėtų visapusiškai atitikti tarptautinę humanitarinę ir žmogaus teisių teisę; |
| --- | --- |

ab)

pakartoti, kad vienareikšmiškai smerkia terorizmą ir visapusiškai remia veiksmus, kuriais siekiama nugalėti ir pašalinti teroristines organizacijas, ypač ISIL / „Da’esh“, kurios kelia akivaizdžią grėsmę regioniniam ir tarptautiniam saugumui; primygtinai teigia, kad visos kovos su terorizmu priemonės turėtų visapusiškai atitikti tarptautinę humanitarinę ir žmogaus teisių teisę;

| ac) | remti JT siekiant, kad kova su terorizmu būtų svarbiausias jos prevencijos darbotvarkės elementas, laikantis ES įsipareigojimo dėl prevencinių priemonių siekiant kovoti su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu; stiprinti bendras ES ir JT pastangas kovojant su pagrindinėmis ekstremalaus smurto ir terorizmo priežastimis, kovojant su hibridinėmis grėsmėmis ir plėtojant mokslinius tyrimus ir stiprinant gebėjimus kibernetinės gynybos srityje; skatinti švietimą, kaip priemonę siekiant užkirsti kelią smurtiniam ekstremizmui, ir remtis esamomis taikos kūrimo iniciatyvomis, kurias parengė vietos subjektai, kad būtų sukurti, įgyvendinti ir plėtojami metodai, kuriuos taikant kovojama su radikalizacija ir teroristų verbavimu, kartu skatinant tarptautinius veiksmus, kuriais už smurtą atsakingiems asmenims būtų įvykdytas teisingumas; pritarti didesniam ES indėliui į JT pajėgų stiprinimo iniciatyvas, susijusias su kova su užsienio kovotojais ir smurtiniu ekstremizmu; |
| --- | --- |

ac)

remti JT siekiant, kad kova su terorizmu būtų svarbiausias jos prevencijos darbotvarkės elementas, laikantis ES įsipareigojimo dėl prevencinių priemonių siekiant kovoti su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu; stiprinti bendras ES ir JT pastangas kovojant su pagrindinėmis ekstremalaus smurto ir terorizmo priežastimis, kovojant su hibridinėmis grėsmėmis ir plėtojant mokslinius tyrimus ir stiprinant gebėjimus kibernetinės gynybos srityje; skatinti švietimą, kaip priemonę siekiant užkirsti kelią smurtiniam ekstremizmui, ir remtis esamomis taikos kūrimo iniciatyvomis, kurias parengė vietos subjektai, kad būtų sukurti, įgyvendinti ir plėtojami metodai, kuriuos taikant kovojama su radikalizacija ir teroristų verbavimu, kartu skatinant tarptautinius veiksmus, kuriais už smurtą atsakingiems asmenims būtų įvykdytas teisingumas; pritarti didesniam ES indėliui į JT pajėgų stiprinimo iniciatyvas, susijusias su kova su užsienio kovotojais ir smurtiniu ekstremizmu;

| ad) | dėti daugiau pastangų siekiant suvaržyti verbavimą ir kovoti su teroristų propaganda, vykdoma ne tik socialinės žiniasklaidos platformose, bet ir pasitelkiant radikalių pažiūrų neapykantą kurstančių pamokslininkų tinklus; remti veiksmus, kuriais stiprinamas radikalizacijos požiūriu pažeidžiamų bendruomenių, į kurias nukreipta ekstremistinė propaganda, atsparumas, t. y., be kita ko, šalinti radikalizaciją skatinančias ekonomines, socialines, kultūrines ir politines priežastis; remti kovą su radikalizacija ir deradikalizavimo politiką, laikantis JT veiksmų plano dėl smurtinio ekstremizmo prevencijos; priminti, kad žmogaus teisių ir teisinės valstybės principo laikymosi skatinimas ir apsauga yra itin svarbūs kovos su terorizmu politikos priemonių aspektai; |
| --- | --- |

ad)

dėti daugiau pastangų siekiant suvaržyti verbavimą ir kovoti su teroristų propaganda, vykdoma ne tik socialinės žiniasklaidos platformose, bet ir pasitelkiant radikalių pažiūrų neapykantą kurstančių pamokslininkų tinklus; remti veiksmus, kuriais stiprinamas radikalizacijos požiūriu pažeidžiamų bendruomenių, į kurias nukreipta ekstremistinė propaganda, atsparumas, t. y., be kita ko, šalinti radikalizaciją skatinančias ekonomines, socialines, kultūrines ir politines priežastis; remti kovą su radikalizacija ir deradikalizavimo politiką, laikantis JT veiksmų plano dėl smurtinio ekstremizmo prevencijos; priminti, kad žmogaus teisių ir teisinės valstybės principo laikymosi skatinimas ir apsauga yra itin svarbūs kovos su terorizmu politikos priemonių aspektai;

| ae) | bendradarbiauti su JT Generaline Asamblėja siekiant kovoti su terorizmo finansavimu ir sukurti mechanizmus, kuriuos taikant nustatomi teroristai ir teroristinės organizacijos, taip pat stiprinti turto įšaldymo mechanizmus visame pasaulyje, kartu laikantis tarptautinių tinkamo proceso ir teisinės valstybės standartų; |
| --- | --- |

ae)

bendradarbiauti su JT Generaline Asamblėja siekiant kovoti su terorizmo finansavimu ir sukurti mechanizmus, kuriuos taikant nustatomi teroristai ir teroristinės organizacijos, taip pat stiprinti turto įšaldymo mechanizmus visame pasaulyje, kartu laikantis tarptautinių tinkamo proceso ir teisinės valstybės standartų;

| af) | stiprinti tarptautinės policijos, teisinio ir teisminio bendradarbiavimo kovojant su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu veiksmingumą; šiuo klausimu teigiamai vertina JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2322 (2016) ir pabrėžia, kad reikia pagreitinti tarptautinio teisminio bendradarbiavimo procesus, stiprinti galiojančius tarptautinio policijos bendradarbiavimo mechanizmus ir atnaujinti centrinių ir teisminių institucijų ryšių tinklą; |
| --- | --- |

af)

stiprinti tarptautinės policijos, teisinio ir teisminio bendradarbiavimo kovojant su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu veiksmingumą; šiuo klausimu teigiamai vertina JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2322 (2016) ir pabrėžia, kad reikia pagreitinti tarptautinio teisminio bendradarbiavimo procesus, stiprinti galiojančius tarptautinio policijos bendradarbiavimo mechanizmus ir atnaujinti centrinių ir teisminių institucijų ryšių tinklą;

Ginklų neplatinimas ir nusiginklavimas

| ag) | remti JT pastangas siekiant išvengti to, kad nevalstybiniai subjektai ir teroristinės grupuotės kurtų ir gamintų masinio naikinimo ginklus ir jų siuntimo į taikinį sistemas, juos įsigytų ar perduotų; primygtinai raginti visapusiškai laikytis Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT), Cheminio ginklo uždraudimo konvencijos ir Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos ir aktyviai imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama visuotinio nusiginklavimo; |
| --- | --- |

ag)

remti JT pastangas siekiant išvengti to, kad nevalstybiniai subjektai ir teroristinės grupuotės kurtų ir gamintų masinio naikinimo ginklus ir jų siuntimo į taikinį sistemas, juos įsigytų ar perduotų; primygtinai raginti visapusiškai laikytis Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT), Cheminio ginklo uždraudimo konvencijos ir Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos ir aktyviai imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama visuotinio nusiginklavimo;

| ah) | propaguoti visapusišką Sutarties dėl prekybos ginklais įgyvendinimą ir skatinti visas JT valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti šią sutartį; |
| --- | --- |

ah)

propaguoti visapusišką Sutarties dėl prekybos ginklais įgyvendinimą ir skatinti visas JT valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti šią sutartį;

| ai) | numatyti efektyvesnių veiksmų, kuriais būtų kovojama su ginklų ir šaudmenų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, nukreipimu ir neteisėta prekyba jais, ypač sukuriant ginklų sekimo sistemą; prašyti ES valstybių narių aktyviai imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama visuotinio nusiginklavimo; |
| --- | --- |

ai)

numatyti efektyvesnių veiksmų, kuriais būtų kovojama su ginklų ir šaudmenų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, nukreipimu ir neteisėta prekyba jais, ypač sukuriant ginklų sekimo sistemą; prašyti ES valstybių narių aktyviai imtis veiksmų, kuriais būtų siekiama visuotinio nusiginklavimo;

| aj) | ypatingą dėmesį atkreipti į technologinę robotų naudojimo ginklams pažangą, ypač į ginkluotus robotus, bepiločius orlaivius ir jų atitiktį tarptautinei teisei; sukurti teisinę bepiločių orlaivių ir ginkluotų robotų naudojimo sistemą, kuri atitiktų galiojančią tarptautinę humanitarinę teisę, kad šios technologijos valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai nenaudotų neteisėtai veiklai; |
| --- | --- |

aj)

ypatingą dėmesį atkreipti į technologinę robotų naudojimo ginklams pažangą, ypač į ginkluotus robotus, bepiločius orlaivius ir jų atitiktį tarptautinei teisei; sukurti teisinę bepiločių orlaivių ir ginkluotų robotų naudojimo sistemą, kuri atitiktų galiojančią tarptautinę humanitarinę teisę, kad šios technologijos valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai nenaudotų neteisėtai veiklai;

Migracija

| ak) | raginti stiprinti pasaulinį atsaką į migraciją, remiantis sėkmingu 2016 m. rugsėjo 19 d. JT Generalinės Asamblėjos aukšto lygio susitikimu siekiant spręsti didelių pabėgėlių ir migrantų srautų problemą, spręsti kylančius uždavinius ir saugumo problemas, nulemtas neteisėtos migracijos aspektų, pvz., neteisėto žmonių gabenimo ir prekybos žmonėmis, ir dėti pastangas siekiant sudaryti teisėtos migracijos galimybes; pabrėžia, jog reikia veiksmingai ir skubiai įsipareigoti naikinti pagrindines humanitarinės krizės ir precedento neturinčių migracijos ir pabėgėlių srautų priežastis; |
| --- | --- |

ak)

raginti stiprinti pasaulinį atsaką į migraciją, remiantis sėkmingu 2016 m. rugsėjo 19 d. JT Generalinės Asamblėjos aukšto lygio susitikimu siekiant spręsti didelių pabėgėlių ir migrantų srautų problemą, spręsti kylančius uždavinius ir saugumo problemas, nulemtas neteisėtos migracijos aspektų, pvz., neteisėto žmonių gabenimo ir prekybos žmonėmis, ir dėti pastangas siekiant sudaryti teisėtos migracijos galimybes; pabrėžia, jog reikia veiksmingai ir skubiai įsipareigoti naikinti pagrindines humanitarinės krizės ir precedento neturinčių migracijos ir pabėgėlių srautų priežastis;

| al) | skatinti teikti didesnę paramą Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) darbui įgyvendinant jo tarptautinius pabėgėlių apsaugos įgaliojimus, susijusius ir su pažeidžiamomis grupėmis, kaip antai moterys, vaikai ir neįgalieji; atkreipti dėmesį į nepaprastai didelį finansavimo trūkumą, atsižvelgiant į UNHCR biudžeto poreikius ir gautas lėšas, ir prašyti parodyti didesnį pasaulinį solidarumą; raginti, siekiant užtikrinti UNHCR veiklą, padidinti jo pagrindinių funkcijų finansavimą JT nuolatinio biudžeto lėšomis; raginti politiniu požiūriu dalyvauti vykdant konkrečius solidarumo veiksmus, kuriais būtų remiama Niujorko deklaracija dėl pabėgėlių ir migrantų, šiuos veiksmus finansuoti ir jų imtis; |
| --- | --- |

al)

skatinti teikti didesnę paramą Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) darbui įgyvendinant jo tarptautinius pabėgėlių apsaugos įgaliojimus, susijusius ir su pažeidžiamomis grupėmis, kaip antai moterys, vaikai ir neįgalieji; atkreipti dėmesį į nepaprastai didelį finansavimo trūkumą, atsižvelgiant į UNHCR biudžeto poreikius ir gautas lėšas, ir prašyti parodyti didesnį pasaulinį solidarumą; raginti, siekiant užtikrinti UNHCR veiklą, padidinti jo pagrindinių funkcijų finansavimą JT nuolatinio biudžeto lėšomis; raginti politiniu požiūriu dalyvauti vykdant konkrečius solidarumo veiksmus, kuriais būtų remiama Niujorko deklaracija dėl pabėgėlių ir migrantų, šiuos veiksmus finansuoti ir jų imtis;

| am) | propaguoti ir apsaugoti lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teises; raginti panaikinti JT valstybių narių teisės aktus, kuriais žmonės laikomi nusikaltėliais dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės, ir skatinti tarptautinius veiksmus, kuriais kovojama su homofobiniais ir transfobiniais neapykantos nusikaltimais; |
| --- | --- |

am)

propaguoti ir apsaugoti lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teises; raginti panaikinti JT valstybių narių teisės aktus, kuriais žmonės laikomi nusikaltėliais dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės, ir skatinti tarptautinius veiksmus, kuriais kovojama su homofobiniais ir transfobiniais neapykantos nusikaltimais;

| an) | propaguoti nuomonės ir saviraiškos principus, kaip paminėta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 19 straipsnyje, ir jų paisyti ir pabrėžti laisvos spaudos svarbą sveikoje visuomenėje ir kiekvieno piliečio vaidmenį joje; |
| --- | --- |

an)

propaguoti nuomonės ir saviraiškos principus, kaip paminėta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 19 straipsnyje, ir jų paisyti ir pabrėžti laisvos spaudos svarbą sveikoje visuomenėje ir kiekvieno piliečio vaidmenį joje;

| ao) | vadovaujantis Vaiko teisių konvencija raginti stiprinti vaikų apsaugos sistemas ir remti konkrečias priemones pabėgėlių ir migrantų vaikų interesams ginti; |
| --- | --- |

ao)

vadovaujantis Vaiko teisių konvencija raginti stiprinti vaikų apsaugos sistemas ir remti konkrečias priemones pabėgėlių ir migrantų vaikų interesams ginti;

| ap) | prašyti, kad būtų dedama daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir kovoti su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis, ypač kovoti su nusikaltėlių tinklais laiku ir veiksmingai pasikeičiant svarbia žvalgybos informacija; patobulinti metodus, skirtus aukoms nustatyti ir apsaugoti, taip pat stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis siekiant sekti, konfiskuoti ir susigrąžinti nusikalstamu būdu įgytą turtą šiame sektoriuje; primygtinai tvirtinti JT lygmeniu, kad svarbu ratifikuoti ir visapusiškai įgyvendinti JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir ją papildantį Protokolą dėl neteisėto migrantų įvežimo sausuma, jūra ir oru ir Protokolą dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertimąsi ja; |
| --- | --- |

ap)

prašyti, kad būtų dedama daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir kovoti su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis, ypač kovoti su nusikaltėlių tinklais laiku ir veiksmingai pasikeičiant svarbia žvalgybos informacija; patobulinti metodus, skirtus aukoms nustatyti ir apsaugoti, taip pat stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis siekiant sekti, konfiskuoti ir susigrąžinti nusikalstamu būdu įgytą turtą šiame sektoriuje; primygtinai tvirtinti JT lygmeniu, kad svarbu ratifikuoti ir visapusiškai įgyvendinti JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir ją papildantį Protokolą dėl neteisėto migrantų įvežimo sausuma, jūra ir oru ir Protokolą dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertimąsi ja;

Žmogaus teisės, demokratija ir teisinės valstybės principas

| aq) | primygtinai raginti visas valstybes, įskaitant ES valstybes nares, skubiai ratifikuoti Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvųjį protokolą, kuriuo nustatomi skundų pateikimo ir tyrimo mechanizmai; |
| --- | --- |

aq)

primygtinai raginti visas valstybes, įskaitant ES valstybes nares, skubiai ratifikuoti Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvųjį protokolą, kuriuo nustatomi skundų pateikimo ir tyrimo mechanizmai;

| ar) | raginti visas valstybes, ypač ES valstybes nares, aktyviai dalyvauti Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biure Ženevoje vyksiančiose derybose dėl tarptautinės privalomos Sutarties dėl tarpvalstybinių korporacijų ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

ar)

raginti visas valstybes, ypač ES valstybes nares, aktyviai dalyvauti Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biure Ženevoje vyksiančiose derybose dėl tarptautinės privalomos Sutarties dėl tarpvalstybinių korporacijų ir žmogaus teisių;

| as) | aiškiai ir tvirtai pakartoti, kad visos žmogaus teisės, dėl kurių susitarta pagal JT konvencijas, yra visuotinės, nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios ir kad reikia užtikrinti šių teisių paisymą; raginti žmogaus teises ir pagrindines laisves labiau apsaugoti kiekvienu jų išraiškos aspektu, taip pat kai naudojamasi naujomis technologijomis; toliau raginti visas JT valstybes nares pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti įvairias žmogaus teisių konvencijas ir laikytis šiose priemonėse numatytų savo įsipareigojimų teikti ataskaitas; raginti apsaugoti nuomonės laisvę ir saviraiškos laisvę; pabrėžti laisvos žiniasklaidos svarbą; |
| --- | --- |

as)

aiškiai ir tvirtai pakartoti, kad visos žmogaus teisės, dėl kurių susitarta pagal JT konvencijas, yra visuotinės, nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios ir kad reikia užtikrinti šių teisių paisymą; raginti žmogaus teises ir pagrindines laisves labiau apsaugoti kiekvienu jų išraiškos aspektu, taip pat kai naudojamasi naujomis technologijomis; toliau raginti visas JT valstybes nares pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti įvairias žmogaus teisių konvencijas ir laikytis šiose priemonėse numatytų savo įsipareigojimų teikti ataskaitas; raginti apsaugoti nuomonės laisvę ir saviraiškos laisvę; pabrėžti laisvos žiniasklaidos svarbą;

| at) | raginti visas JT valstybes nares įgyvendinti JT specialiojo pranešėjo rekomendacijas dėl šiuolaikinių rasizmo, rasinio diskriminavimo, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formų; skatinti, stiprinti ir integruoti veiklą, kuria remiama moterų ir vyrų lygybė; raginti suteikti daugiau galių moterims ir mergaitėms, stiprinant moterų lyderystę ir dalyvavimą priimant sprendimus visais lygmenimis, ir skirti ypatingą dėmesį siekiant įtraukti mažumų moteris; raginti panaikinti visą smurtą prieš moteris ir mergaites ir jų diskriminaciją, taip pat atsižvelgiant į diskriminaciją dėl lytinės tapatybės ir lyties raiškos; propaguoti vaiko teises, ypač užtikrinant jų galimybes įgyti išsilavinimą ir į ginkluotas grupuotes užverbuotų vaikų reabilitaciją ir reintegraciją, taip pat panaikinant vaikų darbą, kankinimą, vaiko raganavimo problemą, prekybą vaikais, vaikų santuokas ir seksualinį išnaudojimą; aktyviai skatinti remti tolesnius veiksmus kovojant su LGBTI asmenų teisių pažeidimais; padėti atidžiai stebėti LGBTI asmenų ir LGBTI žmogaus teisių gynėjų padėtį šalyse, kuriose galioja LGBTI nepalankūs teisės aktai; |
| --- | --- |

at)

raginti visas JT valstybes nares įgyvendinti JT specialiojo pranešėjo rekomendacijas dėl šiuolaikinių rasizmo, rasinio diskriminavimo, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formų; skatinti, stiprinti ir integruoti veiklą, kuria remiama moterų ir vyrų lygybė; raginti suteikti daugiau galių moterims ir mergaitėms, stiprinant moterų lyderystę ir dalyvavimą priimant sprendimus visais lygmenimis, ir skirti ypatingą dėmesį siekiant įtraukti mažumų moteris; raginti panaikinti visą smurtą prieš moteris ir mergaites ir jų diskriminaciją, taip pat atsižvelgiant į diskriminaciją dėl lytinės tapatybės ir lyties raiškos; propaguoti vaiko teises, ypač užtikrinant jų galimybes įgyti išsilavinimą ir į ginkluotas grupuotes užverbuotų vaikų reabilitaciją ir reintegraciją, taip pat panaikinant vaikų darbą, kankinimą, vaiko raganavimo problemą, prekybą vaikais, vaikų santuokas ir seksualinį išnaudojimą; aktyviai skatinti remti tolesnius veiksmus kovojant su LGBTI asmenų teisių pažeidimais; padėti atidžiai stebėti LGBTI asmenų ir LGBTI žmogaus teisių gynėjų padėtį šalyse, kuriose galioja LGBTI nepalankūs teisės aktai;

| au) | toliau propaguoti religijos ar tikėjimo laisvę; raginti dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti religinių ir kitų mažumų teises; raginti geriau užtikrinti religinių ir etninių mažumų apsaugą nuo persekiojimo ir smurto; raginti panaikinti įstatymus, kuriais kriminalizuojama šventvagystė ar apostazė ir kurie naudojami kaip pretekstas siekiant persekioti religines mažumas ir netikinčiuosius; remti specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais darbą; aktyviai siekti, kad JT pripažintų religinių, etninių ir kitų mažumų genocidą, kurį įvykdė grupuotė ISIL / „Da’esh“, ir kad Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) būtų perduotos bylos dėl įtariamų nusikaltimų žmoniškumui, karo nusikaltimų ir genocido; remti JT darbą, kuriuo siekiama panaikinti kankinimus ir kitą žiaurų, nežmonišką ir žeminantį elgesį ar baudimą, kolektyvines mirties bausmes ir kitas mirties bausmes, taip pat už su narkotikais susijusius nusikaltimus; |
| --- | --- |

au)

toliau propaguoti religijos ar tikėjimo laisvę; raginti dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti religinių ir kitų mažumų teises; raginti geriau užtikrinti religinių ir etninių mažumų apsaugą nuo persekiojimo ir smurto; raginti panaikinti įstatymus, kuriais kriminalizuojama šventvagystė ar apostazė ir kurie naudojami kaip pretekstas siekiant persekioti religines mažumas ir netikinčiuosius; remti specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais darbą; aktyviai siekti, kad JT pripažintų religinių, etninių ir kitų mažumų genocidą, kurį įvykdė grupuotė ISIL / „Da’esh“, ir kad Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) būtų perduotos bylos dėl įtariamų nusikaltimų žmoniškumui, karo nusikaltimų ir genocido; remti JT darbą, kuriuo siekiama panaikinti kankinimus ir kitą žiaurų, nežmonišką ir žeminantį elgesį ar baudimą, kolektyvines mirties bausmes ir kitas mirties bausmes, taip pat už su narkotikais susijusius nusikaltimus;

| av) | priminti, kad vienareikšmiškai smerkia visus smurto prieš žmogaus teisių gynėjus, informatorius, žurnalistus ar tinklaraštininkus, jų puldinėjimo, bauginimo ar persekiojimo veiksmus; pritarti, kad būtų paskirtas JT Generalinio Sekretoriaus specialusis įgaliotinis žurnalistų saugumo klausimais; |
| --- | --- |

av)

priminti, kad vienareikšmiškai smerkia visus smurto prieš žmogaus teisių gynėjus, informatorius, žurnalistus ar tinklaraštininkus, jų puldinėjimo, bauginimo ar persekiojimo veiksmus; pritarti, kad būtų paskirtas JT Generalinio Sekretoriaus specialusis įgaliotinis žurnalistų saugumo klausimais;

| aw) | priminti JT Generalinės Asamblėjos pareigą renkant JT žmogaus teisių tarybos (JT ŽTT) nares atsižvelgti į tai, ar kandidatės laikosi žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos, teisinės valstybės ir demokratijos principų; raginti parengti aiškius, rezultatais pagrįstus žmogaus teisių paisymo kriterijus, taikytinus JT ŽTT narėms; |
| --- | --- |

aw)

priminti JT Generalinės Asamblėjos pareigą renkant JT žmogaus teisių tarybos (JT ŽTT) nares atsižvelgti į tai, ar kandidatės laikosi žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos, teisinės valstybės ir demokratijos principų; raginti parengti aiškius, rezultatais pagrįstus žmogaus teisių paisymo kriterijus, taikytinus JT ŽTT narėms;

| ax) | stiprinti TBT vaidmenį ir tarptautinę baudžiamojo teisingumo sistemą, kad būtų skatinama atskaitomybė ir panaikintas nebaudžiamumas; raginti visas JT valstybes nares ratifikuojant Romos statutą prisijungti prie TBT ir skatinti ratifikuoti Kampalos pakeitimus; suteikti TBT tvirtą diplomatinę, politinę ir finansinę paramą; |
| --- | --- |

ax)

stiprinti TBT vaidmenį ir tarptautinę baudžiamojo teisingumo sistemą, kad būtų skatinama atskaitomybė ir panaikintas nebaudžiamumas; raginti visas JT valstybes nares ratifikuojant Romos statutą prisijungti prie TBT ir skatinti ratifikuoti Kampalos pakeitimus; suteikti TBT tvirtą diplomatinę, politinę ir finansinę paramą;

| ay) | primena ES poziciją dėl visiško mirties bausmės netoleravimo; išlaikyti tvirtą įsipareigojimą skatinant panaikinti mirties bausmę visame pasaulyje; ragina paskelbti mirties bausmės taikymo moratoriumą ir toliau siekti visuotinio mirties bausmės panaikinimo; imtis iniciatyvos siekiant skatinti tarptautinę sistemą dėl kovos su kankinimo ir mirties bausmės vykdymo priemonėmis, kuri būtų grindžiama patirtimi, įgyta taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 šiuo klausimu; |
| --- | --- |

ay)

primena ES poziciją dėl visiško mirties bausmės netoleravimo; išlaikyti tvirtą įsipareigojimą skatinant panaikinti mirties bausmę visame pasaulyje; ragina paskelbti mirties bausmės taikymo moratoriumą ir toliau siekti visuotinio mirties bausmės panaikinimo; imtis iniciatyvos siekiant skatinti tarptautinę sistemą dėl kovos su kankinimo ir mirties bausmės vykdymo priemonėmis, kuri būtų grindžiama patirtimi, įgyta taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 šiuo klausimu;

| az) | raginti aktyviau dalyvauti propaguojant teisinės valstybės principą, tarpdisciplininį dalyką, susiejantį visus tris JT ramsčius: taiką ir saugumą, žmogaus teises ir vystymąsi; bendradarbiauti su JT vyriausiuoju žmogaus teisių komisaru siekiant primygtinai raginti Venesuelos valdžios institucijas paleisti visus politinius kalinius ir laikytis valdžios atskyrimo principo; |
| --- | --- |

az)

raginti aktyviau dalyvauti propaguojant teisinės valstybės principą, tarpdisciplininį dalyką, susiejantį visus tris JT ramsčius: taiką ir saugumą, žmogaus teises ir vystymąsi; bendradarbiauti su JT vyriausiuoju žmogaus teisių komisaru siekiant primygtinai raginti Venesuelos valdžios institucijas paleisti visus politinius kalinius ir laikytis valdžios atskyrimo principo;

| ba) | remti JT pastangas diegti tarptautinę sporto ir žmogaus teisių sistemą, kuri padėtų užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams, susijusiems su dideliais sporto renginiais, tuos pažeidimus stebėti ir atitaisyti jų padarytą žalą; |
| --- | --- |

ba)

remti JT pastangas diegti tarptautinę sporto ir žmogaus teisių sistemą, kuri padėtų užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams, susijusiems su dideliais sporto renginiais, tuos pažeidimus stebėti ir atitaisyti jų padarytą žalą;

| bb) | toliau remti JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro darbą, kuriuo didinama atskaitomybė ir gerinamos galimybės naudotis teisių gynimo priemonėmis asmenims, nukentėjusiems nuo su verslu susijusių žmogaus teisių pažeidimų, kad būtų lengviau sukurti sąžiningą ir veiksmingesnę šalių viduje prieinamų teisių gynimo priemonių sistemą, ypač tais atvejais, kai žmogaus teisės šiurkščiai pažeidžiamos verslo sektoriuje; raginti visas vyriausybes vykdyti savo pareigas siekiant užtikrinti žmogaus teisių paisymą, nukentėjusiųjų galimybę kreiptis į teismą, nes šie nukentėję asmenys susiduria ir su praktiniais, ir su teisiniais iššūkiais mėgindami pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis tuomet, kai žmogaus teisės pažeidžiamos verslo srityje; |
| --- | --- |

bb)

toliau remti JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro darbą, kuriuo didinama atskaitomybė ir gerinamos galimybės naudotis teisių gynimo priemonėmis asmenims, nukentėjusiems nuo su verslu susijusių žmogaus teisių pažeidimų, kad būtų lengviau sukurti sąžiningą ir veiksmingesnę šalių viduje prieinamų teisių gynimo priemonių sistemą, ypač tais atvejais, kai žmogaus teisės šiurkščiai pažeidžiamos verslo sektoriuje; raginti visas vyriausybes vykdyti savo pareigas siekiant užtikrinti žmogaus teisių paisymą, nukentėjusiųjų galimybę kreiptis į teismą, nes šie nukentėję asmenys susiduria ir su praktiniais, ir su teisiniais iššūkiais mėgindami pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis tuomet, kai žmogaus teisės pažeidžiamos verslo srityje;

Vystymasis

| bc) | atkreipti dėmesį į ES vadovaujamą vaidmenį procese, po kurio JT Generalinė Asamblėja 2015 m. rugsėjo mėn. patvirtino Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (Darbotvarkė iki 2030 m.) ir jos 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT); imtis konkrečių veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą Darbotvarkės iki 2030 m. ir 17 DVT įgyvendinimą, nes tai yra svarbios priemonės siekiant prevencijos ir darnaus vystymosi; imtis veiksmų, kad būtų pagerintas būsimų kartų gyvenimas, taip pat skatinti ir remti šalis, kad jos prisiimtų atsakomybę ir sukurtų nacionalines sistemas, skirtas 17 DVT įgyvendinti; skatinti JT valstybes nares vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su paramos vystymuisi išlaidomis, ir raginti patvirtinti patikimą rodiklių sistemą ir naudoti statistinius duomenis pažangai stebėti ir atskaitomybei užtikrinti vertinant padėtį besivystančiose šalyse, stebėti pažangą ir užtikrinti atsakomybę; pabrėžia, kad, siekiant tiksliau įvertinti besivystančių šalių faktinę padėtį ir veiksmingai kovoti su skurdu ir remti darnų vystymąsi, ypač vidutines pajamas gaunančiose šalyse, reikia atsižvelgti ne tik į BVP, bet ir į kitus rodiklius; raginti įgyvendinti visą ES apimančias iniciatyvas siekiant skatinti ir apsaugoti moterų teises; ragina visapusiškai įgyvendinti Pekino veiksmų platformą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą, taip pat politikos suderinamumą darnaus vystymosi labui; |
| --- | --- |

bc)

atkreipti dėmesį į ES vadovaujamą vaidmenį procese, po kurio JT Generalinė Asamblėja 2015 m. rugsėjo mėn. patvirtino Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (Darbotvarkė iki 2030 m.) ir jos 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT); imtis konkrečių veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą Darbotvarkės iki 2030 m. ir 17 DVT įgyvendinimą, nes tai yra svarbios priemonės siekiant prevencijos ir darnaus vystymosi; imtis veiksmų, kad būtų pagerintas būsimų kartų gyvenimas, taip pat skatinti ir remti šalis, kad jos prisiimtų atsakomybę ir sukurtų nacionalines sistemas, skirtas 17 DVT įgyvendinti; skatinti JT valstybes nares vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su paramos vystymuisi išlaidomis, ir raginti patvirtinti patikimą rodiklių sistemą ir naudoti statistinius duomenis pažangai stebėti ir atskaitomybei užtikrinti vertinant padėtį besivystančiose šalyse, stebėti pažangą ir užtikrinti atsakomybę; pabrėžia, kad, siekiant tiksliau įvertinti besivystančių šalių faktinę padėtį ir veiksmingai kovoti su skurdu ir remti darnų vystymąsi, ypač vidutines pajamas gaunančiose šalyse, reikia atsižvelgti ne tik į BVP, bet ir į kitus rodiklius; raginti įgyvendinti visą ES apimančias iniciatyvas siekiant skatinti ir apsaugoti moterų teises; ragina visapusiškai įgyvendinti Pekino veiksmų platformą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą, taip pat politikos suderinamumą darnaus vystymosi labui;

| bd) | toliau stengtis pasiekti politikos suderinamumą vystymosi labui visose ES politikos priemonėse, – tai itin svarbu norint įgyvendinti DVT, – ir JT lygmeniu daryti spaudimą, kad pagal tikslą Nr. 17.14 būtų pasiektas didesnis politikos suderinamumas; remti JT siekius dėti daugiau pastangų, kad būtų teikiama integruota ir koordinuojama politinė parama Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimui, ir atitinkamai skatinti JT plėtojimo sistemą, kuri veiktų labiau integruotai – būtų sustiprintas agentūrų tarpusavio bendradarbiavimas ir bendras projektų įgyvendinimas, ypač stiprinant saugumo ir vystymosi sąsają; raginti JT sistemingai integruoti gebėjimų stiprinimo ir gero valdymo klausimus į ilgalaikes vystymosi strategijas, siekiant panaikinti skurdą ir badą, veiksmingai užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti atsparumą siekiant skatinti ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai darnų vystymąsi, kovoti su socialine nelygybe ir teikti humanitarinę pagalbą gyventojams; pabrėžti, kad galimybė naudotis saugiu, patikimu bei prieinamu vandens tiekimu ir tinkamomis sanitarijos paslaugomis padeda kelti gyvenimo lygį, išplečia vietos ekonomiką ir skatina kurti oresnio darbo vietas; |
| --- | --- |

bd)

toliau stengtis pasiekti politikos suderinamumą vystymosi labui visose ES politikos priemonėse, – tai itin svarbu norint įgyvendinti DVT, – ir JT lygmeniu daryti spaudimą, kad pagal tikslą Nr. 17.14 būtų pasiektas didesnis politikos suderinamumas; remti JT siekius dėti daugiau pastangų, kad būtų teikiama integruota ir koordinuojama politinė parama Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimui, ir atitinkamai skatinti JT plėtojimo sistemą, kuri veiktų labiau integruotai – būtų sustiprintas agentūrų tarpusavio bendradarbiavimas ir bendras projektų įgyvendinimas, ypač stiprinant saugumo ir vystymosi sąsają; raginti JT sistemingai integruoti gebėjimų stiprinimo ir gero valdymo klausimus į ilgalaikes vystymosi strategijas, siekiant panaikinti skurdą ir badą, veiksmingai užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti atsparumą siekiant skatinti ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai darnų vystymąsi, kovoti su socialine nelygybe ir teikti humanitarinę pagalbą gyventojams; pabrėžti, kad galimybė naudotis saugiu, patikimu bei prieinamu vandens tiekimu ir tinkamomis sanitarijos paslaugomis padeda kelti gyvenimo lygį, išplečia vietos ekonomiką ir skatina kurti oresnio darbo vietas;

| be) | primygtinai reikalauti, kad aukšto lygio politinis forumas darnaus vystymosi tema taptų pagrindiniu sprendimų priėmimo organu, kompetentingu užtikrinti nuoseklią, veiksmingą ir įtraukią tolesnę veiklą ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo peržiūrą; pripažinti reikšmingą pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos subjektų vaidmenį sėkmingai įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. ir siekiant DVT; pripažinti naudingą DVT vaidmenį ir poveikį tarptautinei taikai ir saugumui; |
| --- | --- |

be)

primygtinai reikalauti, kad aukšto lygio politinis forumas darnaus vystymosi tema taptų pagrindiniu sprendimų priėmimo organu, kompetentingu užtikrinti nuoseklią, veiksmingą ir įtraukią tolesnę veiklą ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo peržiūrą; pripažinti reikšmingą pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos subjektų vaidmenį sėkmingai įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. ir siekiant DVT; pripažinti naudingą DVT vaidmenį ir poveikį tarptautinei taikai ir saugumui;

Klimato kaita

| bf) | užtikrinti, kad kovojant su klimato kaita ES išliktų pirmose gretose ir toliau šioje srityje bendradarbiautų su JT; raginti visas JT valstybes nares laikytis Paryžiaus susitarimo ir užtikrinti, kad sparčiai būtų įgyvendinti sprendimai, priimti per 2015 m. JT klimato kaitos konferenciją; |
| --- | --- |

bf)

užtikrinti, kad kovojant su klimato kaita ES išliktų pirmose gretose ir toliau šioje srityje bendradarbiautų su JT; raginti visas JT valstybes nares laikytis Paryžiaus susitarimo ir užtikrinti, kad sparčiai būtų įgyvendinti sprendimai, priimti per 2015 m. JT klimato kaitos konferenciją;

| bg) | artimai bendradarbiauti su mažomis salų valstybėmis ir kitomis šalimis, susiduriančiomis su sunkiausiais klimato kaitos padariniais, siekiant užtikrinti, kad į jų balsą ir jų poreikius būtų atsižvelgiama įvairiuose JT forumuose; |
| --- | --- |

bg)

artimai bendradarbiauti su mažomis salų valstybėmis ir kitomis šalimis, susiduriančiomis su sunkiausiais klimato kaitos padariniais, siekiant užtikrinti, kad į jų balsą ir jų poreikius būtų atsižvelgiama įvairiuose JT forumuose;

Europos Sąjunga ir JT sistemos reforma

| bh) | raginti ES valstybes nares glaudžiau koordinuoti savo veiksmus Jungtinių Tautų sistemos organuose ir institucijose ir dar labiau stengtis sustiprinti ES, kaip stebėtojos, statusą tam tikrose JT pavaldžiose organizacijose; stiprinti ryšių palaikymą ir užtikrinti, kad valstybių narių pozicijos būtų vis labiau koordinuojamos ES lygmeniu; siekti derinti pozicijas su šalimis kandidatėmis, šalimis partnerėmis ir kitomis panašiai mąstančiomis valstybėmis; |
| --- | --- |

bh)

raginti ES valstybes nares glaudžiau koordinuoti savo veiksmus Jungtinių Tautų sistemos organuose ir institucijose ir dar labiau stengtis sustiprinti ES, kaip stebėtojos, statusą tam tikrose JT pavaldžiose organizacijose; stiprinti ryšių palaikymą ir užtikrinti, kad valstybių narių pozicijos būtų vis labiau koordinuojamos ES lygmeniu; siekti derinti pozicijas su šalimis kandidatėmis, šalimis partnerėmis ir kitomis panašiai mąstančiomis valstybėmis;

| bi) | dėti pastangas siekiant stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje, remiant tarptautinės mokesčių institucijos JT sistemoje sukūrimą; kovoti su mokesčių slėpimu ir pinigų plovimu taikant automatinį keitimąsi informacija mokesčių klausimais ir sudarant bendrą pasaulinį mokesčių rojų juodąjį sąrašą; |
| --- | --- |

bi)

dėti pastangas siekiant stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje, remiant tarptautinės mokesčių institucijos JT sistemoje sukūrimą; kovoti su mokesčių slėpimu ir pinigų plovimu taikant automatinį keitimąsi informacija mokesčių klausimais ir sudarant bendrą pasaulinį mokesčių rojų juodąjį sąrašą;

| bj) | aktyviai remti išsamią JT Saugumo Tarybos reformą remiantis plataus masto bendru sutarimu, kad būtų geriau atspindima nauja pasaulio tikrovė ir būtų veiksmingiau sprendžiami dabartiniai ir būsimi saugumo uždaviniai; siekti ilgalaikio ES tikslo turėti vietą reformuotoje JT Saugumo Taryboje; primygtinai raginti JT Saugumo Tarybos nares susilaikyti nuo veto teisės naudojimo tais atvejais, kai sprendžiama dėl įvykdytų nusikaltimų žmoniškumui; skatinti JT Generalinės Asamblėjos darbo pagyvinimą ir didesnį visų JT institucijų veiksmų koordinavimą bei nuoseklumą, nes taip būtų padidintas sistemos efektyvumas, veiksmingumas, teisėtumas, skaidrumas, atskaitomybė, gebėjimai ir reprezentatyvumas ir taip būtų galima greičiau reaguoti į pasaulines problemas; |
| --- | --- |

bj)

aktyviai remti išsamią JT Saugumo Tarybos reformą remiantis plataus masto bendru sutarimu, kad būtų geriau atspindima nauja pasaulio tikrovė ir būtų veiksmingiau sprendžiami dabartiniai ir būsimi saugumo uždaviniai; siekti ilgalaikio ES tikslo turėti vietą reformuotoje JT Saugumo Taryboje; primygtinai raginti JT Saugumo Tarybos nares susilaikyti nuo veto teisės naudojimo tais atvejais, kai sprendžiama dėl įvykdytų nusikaltimų žmoniškumui; skatinti JT Generalinės Asamblėjos darbo pagyvinimą ir didesnį visų JT institucijų veiksmų koordinavimą bei nuoseklumą, nes taip būtų padidintas sistemos efektyvumas, veiksmingumas, teisėtumas, skaidrumas, atskaitomybė, gebėjimai ir reprezentatyvumas ir taip būtų galima greičiau reaguoti į pasaulines problemas;

| bk) | tvirtai remti naujai išrinkto JT generalinio sekretoriaus reformų darbotvarkę; raginti suteikti postūmį JT taikos ir saugumo struktūros, taip pat Sekretoriato veikimo ir sandaros reformai – supaprastinimui, decentralizavimui ir lankstumui, taip pat finansinės organizacijos supaprastinimui; sukurti veiksmingą JT informatorių apsaugos sistemą; |
| --- | --- |

bk)

tvirtai remti naujai išrinkto JT generalinio sekretoriaus reformų darbotvarkę; raginti suteikti postūmį JT taikos ir saugumo struktūros, taip pat Sekretoriato veikimo ir sandaros reformai – supaprastinimui, decentralizavimui ir lankstumui, taip pat finansinės organizacijos supaprastinimui; sukurti veiksmingą JT informatorių apsaugos sistemą;

| bl) | aktyviai remti JT generalinio sekretoriaus pastangas JT būstinės lygmeniu į aukščiausias vadovaujamas pareigas skirti daugiau moterų; |
| --- | --- |

bl)

aktyviai remti JT generalinio sekretoriaus pastangas JT būstinės lygmeniu į aukščiausias vadovaujamas pareigas skirti daugiau moterų;

| bm) | skatinti diskusijas parlamentų ir regioninių asamblėjų vaidmens JT sistemoje tema ir Jungtinių Tautų Parlamentinės Asamblėjos įsteigimo tema, kad būtų stiprinamas organizacijos demokratinis profilis ir vidaus demokratinis procesas, o pasaulio pilietinė visuomenė galėtų būti tiesiogiai įtraukiama į sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

bm)

skatinti diskusijas parlamentų ir regioninių asamblėjų vaidmens JT sistemoje tema ir Jungtinių Tautų Parlamentinės Asamblėjos įsteigimo tema, kad būtų stiprinamas organizacijos demokratinis profilis ir vidaus demokratinis procesas, o pasaulio pilietinė visuomenė galėtų būti tiesiogiai įtraukiama į sprendimų priėmimo procesą;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijai ir susipažinti Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0089.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0201.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0317.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0051.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0422.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2017 m. liepos 5 d., trečiadienis

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/188 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/188

---

P8_TA(2017)0293

Galimybė susipažinti su konfidencialia informacija (Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 5 dalies ir 210a straipsnio išaiškinimas)

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl galimybės susipažinti su konfidencialia informacija (Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 5 dalies ir 210a straipsnio išaiškinimas) (2017/2095(REG))

(2018/C 334/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 23 d. Konstitucinių reikalų komiteto pirmininkės laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 23 d. Konstitucinių reikalų komiteto pirmininkės laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 226 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 226 straipsnį,

| 1. | nusprendžia prie Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 5 dalies pridėti tokį išaiškinimą:
  „Galimybei susipažinti su konfidencialia informacija taikomos taisyklės, nustatytos Europos Parlamento sudarytuose tarpinstituciniuose susitarimuose, susijusiuose su slapto pobūdžio informacijos tvarkymu (1a), ir jų įgyvendinimo vidaus taisyklėse, patvirtintose Europos Parlamento kompetentingų organų (1b).
  (1a)  2002 m. lapkričio 20 d. Tarpinstitucinis susitarimas tarp Europos Parlamento ir Tarybos dėl galimybės Europos Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija saugumo ir gynybos politikos srityje (OL C 298, 2002 11 30, p. 1).2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimas dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (OL L 304, 2010 11 20, p. 47).
  2014 m. kovo 12 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl Tarybos turimos įslaptintos informacijos klausimais, nesusijusiais su bendra užsienio ir saugumo politika, perdavimo Europos Parlamentui ir tvarkymo Europos Parlamente (OL C 95, 2014 4 1, p. 1)."
  (1b)  2002 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl galimybės Europos Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija saugumo ir gynybos politikos srityje įgyvendinimo (OL C 298, 2002 11 30, p. 4).2013 m. balandžio 15 d. Europos Parlamento biuro sprendimas dėl konfidencialios informacijos tvarkymo Europos Parlamente taisyklių (OL C 96, 2014 4 1, p. 1).“." |
| --- | --- |

1.

„Galimybei susipažinti su konfidencialia informacija taikomos taisyklės, nustatytos Europos Parlamento sudarytuose tarpinstituciniuose susitarimuose, susijusiuose su slapto pobūdžio informacijos tvarkymu (1a), ir jų įgyvendinimo vidaus taisyklėse, patvirtintose Europos Parlamento kompetentingų organų (1b).

2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimas dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (OL L 304, 2010 11 20, p. 47).

2014 m. kovo 12 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl Tarybos turimos įslaptintos informacijos klausimais, nesusijusiais su bendra užsienio ir saugumo politika, perdavimo Europos Parlamentui ir tvarkymo Europos Parlamente (OL C 95, 2014 4 1, p. 1).

2013 m. balandžio 15 d. Europos Parlamento biuro sprendimas dėl konfidencialios informacijos tvarkymo Europos Parlamente taisyklių (OL C 96, 2014 4 1, p. 1).“.

| 2. | nusprendžia prie Darbo tvarkos taisyklių 210a straipsnio pridėti tokį išaiškinimą:
  „Šis straipsnis taikomas ta apimtimi, kiek taikytinoje teisės sistemoje, susijusioje su konfidencialios informacijos tvarkymu, numatyta galimybė susipažinti su konfidencialia informacija uždarame posėdyje, vykstančiame ne saugiose patalpose.“ |
| --- | --- |

2.

„Šis straipsnis taikomas ta apimtimi, kiek taikytinoje teisės sistemoje, susijusioje su konfidencialios informacijos tvarkymu, numatyta galimybė susipažinti su konfidencialia informacija uždarame posėdyje, vykstančiame ne saugiose patalpose.“

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

3.

---

---

2017 m. liepos 6 d., ketvirtadienis

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/189 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/189

---

P8_TA(2017)0307

Specialiojo komiteto terorizmo klausimais sudarymas, įgaliojimai, narių skaičius ir įgaliojimų trukmė

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo komiteto terorizmo klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2017/2758(RSO))

(2018/C 334/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 197 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 197 straipsnį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga turi aiškią kompetenciją užtikrinti aukštą saugumo lygį pagal SESV 67 straipsnį, o nacionalinės valdžios institucijos turi kompetenciją kovos su terorizmu srityje, kaip nustatyta SESV 73 straipsnyje; kadangi esama bendresnio pobūdžio prievolių tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje, nustatytų SESV V antraštinėje dalyje dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo, susijusio su Europos Sąjungos vidaus saugumu; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga turi aiškią kompetenciją užtikrinti aukštą saugumo lygį pagal SESV 67 straipsnį, o nacionalinės valdžios institucijos turi kompetenciją kovos su terorizmu srityje, kaip nustatyta SESV 73 straipsnyje; kadangi esama bendresnio pobūdžio prievolių tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje, nustatytų SESV V antraštinėje dalyje dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo, susijusio su Europos Sąjungos vidaus saugumu;

| B. | kadangi šiuo sprendimu steigiamas specialusis komitetas turėtų nustatyti praktines ir teisės aktų spragas kovos su terorizmu visoje Europos Sąjungoje ir su tarptautiniais partneriais ir subjektais srityje, ypač daug dėmesio skirdamas bendradarbiavimui ir keitimuisi informacija; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo sprendimu steigiamas specialusis komitetas turėtų nustatyti praktines ir teisės aktų spragas kovos su terorizmu visoje Europos Sąjungoje ir su tarptautiniais partneriais ir subjektais srityje, ypač daug dėmesio skirdamas bendradarbiavimui ir keitimuisi informacija;

| C. | kadangi pašalinti trūkumus ir spragas nacionalinių teisėsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimo ir keitimosi informacija srityje ir garantuoti bendrų Europos informacijos duomenų bazių sąveiką yra itin svarbu siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą ir apsaugoti ES išorės sienas, ir šie klausimi turėtų įeiti į pagrindinius specialiojo komiteto įgaliojimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi pašalinti trūkumus ir spragas nacionalinių teisėsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimo ir keitimosi informacija srityje ir garantuoti bendrų Europos informacijos duomenų bazių sąveiką yra itin svarbu siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą ir apsaugoti ES išorės sienas, ir šie klausimi turėtų įeiti į pagrindinius specialiojo komiteto įgaliojimus;

| D. | kadangi pagarba pagrindinėms teisėms yra esminė veiksmingos kovos su terorizmu politikos dalis; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagarba pagrindinėms teisėms yra esminė veiksmingos kovos su terorizmu politikos dalis;

| 1. | nusprendžia įsteigti Specialųjį komitetą terorizmo klausimais, kurio tiksliai apibrėžti įgaliojimai yra tokie:






  a) | nagrinėti, analizuoti ir nešališkai vertinti valstybių narių teisėsaugos institucijų, kompetentingų ES agentūrų ir pripažintų ekspertų pateiktus faktus ir terorizmo grėsmės Europoje mastą ir siūlyti reikiamas priemones, kurios padėtų Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms užkirsti kelią su terorizmu susijusiems nusikaltimams, juos tirti ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą dėl jų; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nagrinėti, analizuoti ir nešališkai vertinti valstybių narių teisėsaugos institucijų, kompetentingų ES agentūrų ir pripažintų ekspertų pateiktus faktus ir terorizmo grėsmės Europoje mastą ir siūlyti reikiamas priemones, kurios padėtų Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms užkirsti kelią su terorizmu susijusiems nusikaltimams, juos tirti ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą dėl jų;

| b) | nešališkai ir laikantis įrodymais grindžiamų metodų nustatyti ir analizuoti galimas klaidas ir trūkumus, dėl kurių galėjo būti neseniai įvykdyti teroristiniai išpuoliai įvairiose valstybėse narėse, visų pirma renkant, kaupiant ir analizuojant visą valstybių narių žvalgybos ar teisėsaugos ir teisminių institucijų turimą informaciją apie nusikaltėlius prieš jiems įvykdant teroristinį nusikaltimą; |
| --- | --- |

b)

nešališkai ir laikantis įrodymais grindžiamų metodų nustatyti ir analizuoti galimas klaidas ir trūkumus, dėl kurių galėjo būti neseniai įvykdyti teroristiniai išpuoliai įvairiose valstybėse narėse, visų pirma renkant, kaupiant ir analizuojant visą valstybių narių žvalgybos ar teisėsaugos ir teisminių institucijų turimą informaciją apie nusikaltėlius prieš jiems įvykdant teroristinį nusikaltimą;

| c) | nagrinėti ir vertinti, kaip įgyvendinami esami teisės aktai ir priemonės išorės sienų valdymo srityje, įskaitant problemas atliekant patikrinimus prie išorės sienų, dėl kurių asmenys galėjo atvykti į Europą su suklastotais dokumentais, ir vertinti priežastis, kodėl kai kurios valstybės narės nevisiškai vykdo savo prievoles, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1987/2006 (1) (toliau – Šengeno informacinės sistemos reglamentas); rinkti ir analizuoti informaciją apie galimus trūkumus valstybėms narėms ir Komisijai užtikrinant, kad būtų visiškai įgyvendinamos atitinkamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 (2) (toliau – Šengeno sienų kodeksas) nuostatos, ir siūlyti reikiamas priemones, kad būtų pašalintos nustatytos spragos, |
| --- | --- |

c)

nagrinėti ir vertinti, kaip įgyvendinami esami teisės aktai ir priemonės išorės sienų valdymo srityje, įskaitant problemas atliekant patikrinimus prie išorės sienų, dėl kurių asmenys galėjo atvykti į Europą su suklastotais dokumentais, ir vertinti priežastis, kodėl kai kurios valstybės narės nevisiškai vykdo savo prievoles, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1987/2006 (1) (toliau – Šengeno informacinės sistemos reglamentas); rinkti ir analizuoti informaciją apie galimus trūkumus valstybėms narėms ir Komisijai užtikrinant, kad būtų visiškai įgyvendinamos atitinkamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 (2) (toliau – Šengeno sienų kodeksas) nuostatos, ir siūlyti reikiamas priemones, kad būtų pašalintos nustatytos spragos,

| d) | nustatyti, kokių trūkumų esama valstybėms narėms dalijantis teismine, teisėsaugos ir žvalgybos informacija; visų pirma tirti įtarimus dėl to, kad esama didelių spragų renkant, analizuojant ir perduodant informaciją, kuri galėtų padėti užkirsti kelią išpuoliams, ir ypač:






  — | analizuojant ir vertinant, kaip veikia ES duomenų bazės, tokios kaip Šengeno informacinė sistema (SIS), Vizų informacinė sistema (VIS) ir bendras Europos keitimosi informacija modelis (EKIM), ir ar esama trūkumų valstybėms narėms įgyvendinant galiojančius teisės aktus, pvz., Tarybos sprendimą 2008/615/TVR (3) ar Tarybos pamatinį sprendimą 2006/960/TVR (4); visų pirma analizuojant priežastis, kodėl kai kurios valstybės narės neprisideda prie informacijos teikimo šioms duomenų bazėms, turint mintyje jų prievoles, nustatytas Šengeno informacinės sistemos reglamente ir Tarybos sprendime 2007/533/TVR (5); |
| --- | --- | --- |

d)

nustatyti, kokių trūkumų esama valstybėms narėms dalijantis teismine, teisėsaugos ir žvalgybos informacija; visų pirma tirti įtarimus dėl to, kad esama didelių spragų renkant, analizuojant ir perduodant informaciją, kuri galėtų padėti užkirsti kelią išpuoliams, ir ypač:

—

analizuojant ir vertinant, kaip veikia ES duomenų bazės, tokios kaip Šengeno informacinė sistema (SIS), Vizų informacinė sistema (VIS) ir bendras Europos keitimosi informacija modelis (EKIM), ir ar esama trūkumų valstybėms narėms įgyvendinant galiojančius teisės aktus, pvz., Tarybos sprendimą 2008/615/TVR (3) ar Tarybos pamatinį sprendimą 2006/960/TVR (4); visų pirma analizuojant priežastis, kodėl kai kurios valstybės narės neprisideda prie informacijos teikimo šioms duomenų bazėms, turint mintyje jų prievoles, nustatytas Šengeno informacinės sistemos reglamente ir Tarybos sprendime 2007/533/TVR (5);

| — | analizuojant įtarimus dėl to, kad valstybės narės nevykdo Tarybos sprendimo 2005/671/TVR (6) 2 straipsnio 3 dalyje nustatytos prievolės, ir sykiu užtikrinant, kad Europolui ir Eurojustui būtų perduodama bent to straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyta atitinkamos institucijos surinkta informacija; |
| --- | --- |

—

analizuojant įtarimus dėl to, kad valstybės narės nevykdo Tarybos sprendimo 2005/671/TVR (6) 2 straipsnio 3 dalyje nustatytos prievolės, ir sykiu užtikrinant, kad Europolui ir Eurojustui būtų perduodama bent to straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyta atitinkamos institucijos surinkta informacija;

| — | renkant ir analizuojant informaciją apie tai, kaip valstybių narių institucijos vykdo Pamatinio sprendimo 2006/960/TVR 3 ir 7 straipsniuose nustatytą prievolę, visų pirma užtikrinti, kad kompetentingos teisėsaugos institucijos teiktų kitų valstybių narių kompetentingoms teisėsaugos institucijoms atitinkamą informaciją ir žvalgybos duomenis tais atvejais, jei yra faktinių priežasčių manyti, kad tokia informacija ir žvalgybos duomenys galėtų padėti išaiškinti, užkardyti ar tirti nusikalstamas veikas, nurodytas Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584/TVR (7) 2 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

—

renkant ir analizuojant informaciją apie tai, kaip valstybių narių institucijos vykdo Pamatinio sprendimo 2006/960/TVR 3 ir 7 straipsniuose nustatytą prievolę, visų pirma užtikrinti, kad kompetentingos teisėsaugos institucijos teiktų kitų valstybių narių kompetentingoms teisėsaugos institucijoms atitinkamą informaciją ir žvalgybos duomenis tais atvejais, jei yra faktinių priežasčių manyti, kad tokia informacija ir žvalgybos duomenys galėtų padėti išaiškinti, užkardyti ar tirti nusikalstamas veikas, nurodytas Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584/TVR (7) 2 straipsnio 2 dalyje;

| — | analizuojant, ar Europolas visiškai vykdo savo pareigą pranešti, nustatytą Tarybos sprendimo 2009/371/TVR (8), panaikinto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/794 (9), 17 straipsnyje; |
| --- | --- |

—

analizuojant, ar Europolas visiškai vykdo savo pareigą pranešti, nustatytą Tarybos sprendimo 2009/371/TVR (8), panaikinto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/794 (9), 17 straipsnyje;

| — | nagrinėjant, ar valstybių narių nacionaliniai padaliniai visiškai vykdo Sprendimo 2009/371/TVR, panaikinto Reglamentu (ES) 2016/794, 8 straipsnio 4 dalies a punkte nustatytą prievolę savo iniciatyva teikti Europolui informaciją ir žvalgybos duomenis, reikalingus jam savo užduotims atlikti; |
| --- | --- |

—

nagrinėjant, ar valstybių narių nacionaliniai padaliniai visiškai vykdo Sprendimo 2009/371/TVR, panaikinto Reglamentu (ES) 2016/794, 8 straipsnio 4 dalies a punkte nustatytą prievolę savo iniciatyva teikti Europolui informaciją ir žvalgybos duomenis, reikalingus jam savo užduotims atlikti;

| — | tiriant, ar esama spragų ES agentūroms tarpusavyje keičiantis informacija ir kokios teisinės priemonės reikalingos siekiant šioms agentūroms užtikrinti prieigą prie Šengeno informacinės sistemos ir kitų svarbių ES informacijos sistemų ir kokie jų poreikiai šioje srityje; |
| --- | --- |

—

tiriant, ar esama spragų ES agentūroms tarpusavyje keičiantis informacija ir kokios teisinės priemonės reikalingos siekiant šioms agentūroms užtikrinti prieigą prie Šengeno informacinės sistemos ir kitų svarbių ES informacijos sistemų ir kokie jų poreikiai šioje srityje;

| — | vertinant esamą neoficialų valstybių narių žvalgybos tarnybų tarpusavio bendradarbiavimą ir keitimosi informacija ir praktinio bendradarbiavimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

—

vertinant esamą neoficialų valstybių narių žvalgybos tarnybų tarpusavio bendradarbiavimą ir keitimosi informacija ir praktinio bendradarbiavimo veiksmingumą;

| — | analizuojant Europos Sąjungos santykius su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis agentūromis kovos su terorizmu srityje, įskaitant šiuo metu vykdomą tarptautinį bendradarbiavimą, ir kovos su terorizmu priemones, įskaitant keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais, bei dabartinio keitimosi informacija veiksmingumą; |
| --- | --- |

—

analizuojant Europos Sąjungos santykius su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis agentūromis kovos su terorizmu srityje, įskaitant šiuo metu vykdomą tarptautinį bendradarbiavimą, ir kovos su terorizmu priemones, įskaitant keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais, bei dabartinio keitimosi informacija veiksmingumą;

| e) | vertinti ES kovos su terorizmu teisės aktų ir jų įgyvendinimo poveikį pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

e)

vertinti ES kovos su terorizmu teisės aktų ir jų įgyvendinimo poveikį pagrindinėms teisėms;

| f) | vertinti visus institucijoms, dalyvaujančioms kovojant su terorizmu (policijos, kariuomenės, teisingumo, biudžeto, žvalgybos, priežiūros, informacijos, IT ir kt.), skirtus išteklius ir jų veiksmingumą kompetentingoms valstybėse narėse ir ES lygmeniu; analizuoti galimas policijos bendradarbiavimo spragas ir kliūtis praktiniam tarpvalstybiniam teisėsaugos institucijų bendradarbiavimui atliekant tyrimus, susijusius su kova su terorizmu, identifikuojant techninius, struktūrinius ir teisinius apribojimus, susijusius su pajėgumais atlikti tyrimus; |
| --- | --- |

f)

vertinti visus institucijoms, dalyvaujančioms kovojant su terorizmu (policijos, kariuomenės, teisingumo, biudžeto, žvalgybos, priežiūros, informacijos, IT ir kt.), skirtus išteklius ir jų veiksmingumą kompetentingoms valstybėse narėse ir ES lygmeniu; analizuoti galimas policijos bendradarbiavimo spragas ir kliūtis praktiniam tarpvalstybiniam teisėsaugos institucijų bendradarbiavimui atliekant tyrimus, susijusius su kova su terorizmu, identifikuojant techninius, struktūrinius ir teisinius apribojimus, susijusius su pajėgumais atlikti tyrimus;

| g) | tirti teismų sistemos trūkumus ir teisminio bendradarbiavimo ES lygmeniu ir bendradarbiavimo tarpvalstybinių tyrimų srityje, visų pirma per Eurojustą, Europos teisminį tinklą, jungtinės tyrimo grupes ir naudojant Europos arešto orderį (EAO), spragas; identifikuoti techninius, struktūrinius ir teisinius apribojimus, susijusius su pajėgumais atlikti tyrimus bei vykdyti baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

g)

tirti teismų sistemos trūkumus ir teisminio bendradarbiavimo ES lygmeniu ir bendradarbiavimo tarpvalstybinių tyrimų srityje, visų pirma per Eurojustą, Europos teisminį tinklą, jungtinės tyrimo grupes ir naudojant Europos arešto orderį (EAO), spragas; identifikuoti techninius, struktūrinius ir teisinius apribojimus, susijusius su pajėgumais atlikti tyrimus bei vykdyti baudžiamąjį persekiojimą;

| h) | nagrinėti, kaip šiuo metu nacionalinės institucijos ir atitinkamos ES įstaigos keičiasi geriausios praktikos pavyzdžiais ir bendradarbiauja pažeidžiamų taikinių, įskaitant tranzito zonas, pvz., oro uostus ir traukinių stotis, apsaugos ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos, numatytos Tarybos direktyvos 2008/114/EB (10), klausimais; |
| --- | --- |

h)

nagrinėti, kaip šiuo metu nacionalinės institucijos ir atitinkamos ES įstaigos keičiasi geriausios praktikos pavyzdžiais ir bendradarbiauja pažeidžiamų taikinių, įskaitant tranzito zonas, pvz., oro uostus ir traukinių stotis, apsaugos ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos, numatytos Tarybos direktyvos 2008/114/EB (10), klausimais;

| i) | analizuoti dabartinius terorizmo aukoms skirtus mechanizmus, ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatoma, kokia gerąja patirtimi galima būtų keistis (11); |
| --- | --- |

i)

analizuoti dabartinius terorizmo aukoms skirtus mechanizmus, ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatoma, kokia gerąja patirtimi galima būtų keistis (11);

| j) | rinkti informaciją ir analizuoti radikalizacijos procesą bei deradikalizacijos programų, įdiegtų tik keliose valstybėse narėse, veiksmingumą; nustatyti, kokia gerąja patirtimi galima būtų keistis, ir išsiaiškinti, ar valstybės narės imasi reikiamų priemonių šiuo klausimu; |
| --- | --- |

j)

rinkti informaciją ir analizuoti radikalizacijos procesą bei deradikalizacijos programų, įdiegtų tik keliose valstybėse narėse, veiksmingumą; nustatyti, kokia gerąja patirtimi galima būtų keistis, ir išsiaiškinti, ar valstybės narės imasi reikiamų priemonių šiuo klausimu;

| k) | vertinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo veiksmingumą, taip pat kompetentingų institucijų, įpareigotųjų subjektų ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo veiksmingumą kovojant su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB (12), ir keistis nuomonėmis su atitinkamais bankų sektoriaus subjektais ir sukčiavimo tyrimo bei teisėsaugos institucijomis siekiant nustatyti naujas terorizmo finansavimo formas, įskaitant jo sąsajas su organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

k)

vertinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo veiksmingumą, taip pat kompetentingų institucijų, įpareigotųjų subjektų ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo veiksmingumą kovojant su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB (12), ir keistis nuomonėmis su atitinkamais bankų sektoriaus subjektais ir sukčiavimo tyrimo bei teisėsaugos institucijomis siekiant nustatyti naujas terorizmo finansavimo formas, įskaitant jo sąsajas su organizuotu nusikalstamumu;

| l) | teikti, specialiojo komiteto nuomone, reikalingas rekomendacijas visais pirmiau minėtais klausimais ir tuo tikslu užmegzti reikiamus ryšius, rengti vizitus ir klausymus su ES institucijomis ir atitinkamomis agentūromis, tarptautinėmis ir nacionalinėmis institucijomis, valstybių narių ir trečiųjų šalių nacionaliniais parlamentais ir vyriausybėmis ir pareigūnais, kasdien dalyvaujančiais kovoje su terorizmu, pvz., teisėsaugos institucijomis, policijos įstaigomis, žvalgybos tarnybomis, teisėjais ir mokslo bendruomenės, įmonių ir pilietinės visuomenės, įskaitant nukentėjusiųjų organizacijas, atstovais; |
| --- | --- |

l)

teikti, specialiojo komiteto nuomone, reikalingas rekomendacijas visais pirmiau minėtais klausimais ir tuo tikslu užmegzti reikiamus ryšius, rengti vizitus ir klausymus su ES institucijomis ir atitinkamomis agentūromis, tarptautinėmis ir nacionalinėmis institucijomis, valstybių narių ir trečiųjų šalių nacionaliniais parlamentais ir vyriausybėmis ir pareigūnais, kasdien dalyvaujančiais kovoje su terorizmu, pvz., teisėsaugos institucijomis, policijos įstaigomis, žvalgybos tarnybomis, teisėjais ir mokslo bendruomenės, įmonių ir pilietinės visuomenės, įskaitant nukentėjusiųjų organizacijas, atstovais;

| 2. | pabrėžia, kad dėl visų specialiojo komiteto rekomendacijų tolesnių veiksmų turi imtis atsakingi nuolatiniai komitetai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nusprendžia, kad Europos Parlamento nuolatinių komitetų, atsakingų už ES teisės aktų, priklausančių specialiojo komiteto kompetencijai, priėmimą, kontrolę ir įgyvendinimą, įgaliojimai, narių skaičius ir turimi ištekliai lieka tokie patys; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nusprendžia, kad tais atvejais, kai specialiajam komitetui savo darbe teks išklausyti įslaptintų parodymų ir liudijimų, kuriuose minimi asmens duomenys ar paslaptys, arba kai jam teks rengti keitimusis nuomonėmis ir klausymus dėl slaptos, konfidencialios, įslaptintos ar neskelbtinos informacijos nacionalinio ar visuomenės saugumo tikslais, kuriuose turi dalyvauti valdžios institucijos ar įstaigos, turėtų būti rengiami uždari posėdžiai; nusprendžia, kad liudytojai ir ekspertai turi teisę duoti parodymus ar liudyti uždarame posėdyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nusprendžia, jog specialiojo komiteto gauti slapti ir konfidencialūs dokumentai turi būti nagrinėjami vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 210a straipsniu siekiant užtikrinti, kad su šiais dokumentais galėtų susipažinti tik pirmininkas, pranešėjas, šešėliniai pranešėjai, koordinatoriai ir paskirti pareigūnai ir kad tokia informacija būtų naudojama tik specialiojo komiteto laikotarpio vidurio ir galutinei ataskaitoms rengti; nusprendžia, kad posėdžiai turi vykti specialiai įrengtose patalpose, kad leidimo neturintys asmenys negalėtų klausytis tų posėdžių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nusprendžia, kad visi Parlamento nariai ir pareigūnai, prieš susipažindami su įslaptinta informacija arba prieš išklausydami įrodymus, kurie kenkia nacionaliniam ar visuomenės saugumui, turi gauti asmens patikimumo pažymėjimą pagal galiojančias vidaus taisykles ir tvarką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nusprendžia, kad specialiojo komiteto surinkta informacija turi būti naudojama tik jo pareigoms atlikti ir negali būti atskleista tretiesiems asmenims; nusprendžia, kad tokios informacijos negalima skelbti, jei joje yra slapto ar konfidencialaus pobūdžio duomenų arba joje minimos asmenų pavardės; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nusprendžia, kad specialusis komitetas turės 30 narių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nusprendžia, kad įgaliojimai specialiajam komitetui suteikiami 12 mėnesių, nebent Parlamentas iki šio termino pabaigos pratęsia jo įgaliojimų laiką, ir kad specialiojo komiteto įgaliojimų laikas pradedamas skaičiuoti nuo jo steigiamojo posėdžio dienos; nusprendžia, kad specialusis komitetas pateiks Parlamentui vidurio laikotarpio ir galutinę ataskaitas su faktinėmis išvadomis ir rekomendacijomis, kokių veiksmų ar iniciatyvų reikėtų imtis. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (OL L 381, 2006 12 28, p. 4).

(2)  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (OL L 77, 2016 3 23, p. 1).

(3)  2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (OL L 210, 2008 8 6, p. 1).

(4)  2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2006/960/TVR dėl keitimosi informacija ir žvalgybos informacija tarp Europos Sąjungos valstybių narių teisėsaugos institucijų supaprastinamo (OL L 386, 2006 12 29, p. 89).

(5)  2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo (OL L 205, 2007 8 7, p. 63).

(6)  2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas 2005/671/TVR dėl keitimosi informacija ir bendradarbiavimo teroristinių nusikaltimų srityje (OL L 253, 2005 9 29, p. 22).

(7)  2002 m. birželio 13 d. Tarybos pagrindų sprendimas 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (OL L 190, 2002 7 18, p. 1).

(8)  2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimas 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (OL L 121, 2009 5 15, p. 37).

(9)  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (OL L 135, 2016 5 24, p. 53).

(10)  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (OL L 345, 2008 12 23, p. 75).

(11)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (OL L 315, 2012 11 14, p. 57).

(12)  2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (OL L 309, 2005 11 25, p. 15).

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. liepos 4 d., antradienis

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/193 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/193

---

P8_TA(2017)0275

Europos Komisijos nario skyrimas

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Mariyos Gabriel skyrimo Komisijos nare patvirtinimo (C8-0166/2017 – 2017/0805(NLE))

(2018/C 334/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 246 straipsnio antrą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 246 straipsnio antrą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (1) 6 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (1) 6 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos narės Kristalinos Georgievos įteiktą atsistatydinimo pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos narės Kristalinos Georgievos įteiktą atsistatydinimo pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. gegužės 29 d. laišką, kuriuo Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl sprendimo dėl Mariyos Gabriel skyrimo Komisijos nare, kurį Taryba turi priimti bendru sutarimu su Komisijos pirmininku (C8-0166/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. gegužės 29 d. laišką, kuriuo Taryba konsultavosi su Parlamentu dėl sprendimo dėl Mariyos Gabriel skyrimo Komisijos nare, kurį Taryba turi priimti bendru sutarimu su Komisijos pirmininku (C8-0166/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 20 d. Mariyos Gabriel klausymą, kurį surengė Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas ir Kultūros ir švietimo komitetas kartu su Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetu, Teisės reikalų komitetu ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetu, ir po to klausymo parengtą vertinimo pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 20 d. Mariyos Gabriel klausymą, kurį surengė Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas ir Kultūros ir švietimo komitetas kartu su Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetu, Teisės reikalų komitetu ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetu, ir po to klausymo parengtą vertinimo pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį ir VI priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį ir VI priedą,

| 1. | pritaria Mariyos Gabriel skyrimui Komisijos nare likusiam Komisijos kadencijos laikui iki 2019 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/194 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/194

---

P8_TA(2017)0276

Europos Sąjungos ir Kosovo bendrasis susitarimas, kuriuo nustatomi Kosovo dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai ***

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kosovo bendrojo susitarimo (*1) dėl Kosovo dalyvavimo Sąjungos programose bendrųjų principų sudarymo projekto (13391/2016 – C8-0491/2016 – 2013/0115(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 334/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13391/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13391/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kosovo bendrojo susitarimo (*1), kuriuo nustatomi Kosovo dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, projektą (13393/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kosovo bendrojo susitarimo (*1), kuriuo nustatomi Kosovo dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, projektą (13393/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0491/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0491/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0207/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0207/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kosovo vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(*1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244(1999) bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/195 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/195

---

P8_TA(2017)0277

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas pagal Ispanijos paraišką „EGF/2017/001 ES/Castilla y León kasyba“

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Ispanijos paraišką „EGF/2017/001 ES/Castilla y León kasyba“ (COM(2017)0266 – C8-0174/2017 – 2017/2079(BUD))

(2018/C 334/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0266 – C8-0174/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0266 – C8-0174/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ir ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ir ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ir ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ir ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalį dialogą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalį dialogą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0248/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0248/2017),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama;

| C. | kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, nustatyti, kad Sąjungos finansinis įnašas yra 60 proc. bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti; |
| --- | --- |

C.

kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, nustatyti, kad Sąjungos finansinis įnašas yra 60 proc. bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti;

| D. | kadangi Ispanija pateikė paraišką „EGF/2017/001 ES/Castilla y León“ dėl finansinės paramos iš EGF atleidus darbuotojus ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 5 skyriui (Akmens ir rusvųjų anglių kasyba) Ispanijos NUTS 2 lygio Kastilijos ir Leono regione (ES41), ir kadangi tikimasi, kad šiomis priemonėmis turėtų pasinaudoti 339 atleisti darbuotojai, taip pat 125 jaunesni nei 30 metų amžiaus nedirbantys, nesimokantys ir mokymuose nedalyvaujantys jaunuoliai (NEET jaunimas); kadangi darbuotojai atleisti iš įmonių „Hullera Vasco Leonesa SA“, „Centro de Investigación y Desarrollo SA“, „Hijos de Baldomero García SA“, „Minas del Bierzo Alto SL“ ir „Unión Minera del Norte SA“; |
| --- | --- |

D.

kadangi Ispanija pateikė paraišką „EGF/2017/001 ES/Castilla y León“ dėl finansinės paramos iš EGF atleidus darbuotojus ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 5 skyriui (Akmens ir rusvųjų anglių kasyba) Ispanijos NUTS 2 lygio Kastilijos ir Leono regione (ES41), ir kadangi tikimasi, kad šiomis priemonėmis turėtų pasinaudoti 339 atleisti darbuotojai, taip pat 125 jaunesni nei 30 metų amžiaus nedirbantys, nesimokantys ir mokymuose nedalyvaujantys jaunuoliai (NEET jaunimas); kadangi darbuotojai atleisti iš įmonių „Hullera Vasco Leonesa SA“, „Centro de Investigación y Desarrollo SA“, „Hijos de Baldomero García SA“, „Minas del Bierzo Alto SL“ ir „Unión Minera del Norte SA“;

| E. | kadangi paraiška pateikta laikantis EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytų intervencijos kriterijų, nukrypstant nuo 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų tinkamumo kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename NUTS 2 lygio regione arba dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, būtų atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų; |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška pateikta laikantis EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytų intervencijos kriterijų, nukrypstant nuo 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų tinkamumo kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename NUTS 2 lygio regione arba dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, būtų atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų;

| 1. | pritaria Komisijai, kad įvykdytos EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos ir kad todėl Ispanija turi teisę pagal šį reglamentą gauti finansinę 1 002 264 EUR paramą, kuri sudaro 60 proc. bendrų išlaidų, siekiančių 1 670 440 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Ispanijos valdžios institucijos paraišką dėl EGF finansinės paramos pateikė 2017 m. sausio 20 d. ir kad 2017 m. birželio 2 d. Komisija baigė savo vertinimą ir tą pačią dieną informavo Parlamentą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad per pastaruosius 10 metų anglių gavyba Sąjungoje ir pasaulinės anglių kainos labai sumažėjo, todėl vis daugiau anglių importuojama iš ES nepriklausančių šalių ir daugelis Sąjungos anglių kasyklų tampa nepelningos ir yra priverstos užsidaryti; atkreipia dėmesį į tai, kad tos tendencijos buvo dar stipresnės Ispanijoje, todėl anglių kasybos sektorius buvo reorganizuotas ir pertvarkytas; pabrėžia, kad užimtumui Kastilijos ir Leono regione stipriai pakenkė krizė kasybos sektoriuje, ir atkreipia dėmesį į tai, kad 2010–2016 m. laikotarpiu Kastilijoje ir Leone uždaryta dešimt anglių kasybos įmonių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad Ispanija prašė leisti nukrypti nuo 4 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatų, remiantis tuo, kad teritoriją, kurioje atleidžiami darbuotojai, sudaro daug mažų izoliuotų miestų atokiame ir retai apgyvendintame Kantabrijos kalnų slėnyje, kurių dauguma yra labai priklausomi nuo anglių kasybos ir kuriuose susisiekimo galimybės yra ribotos, ir todėl ši teritorija gali būti laikoma maža darbo rinka pagal 4 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | visų pirma atkreipia dėmesį į itin mažą gyventojų tankumą, problemas, susijusias su kalnuotu reljefu, ir sudėtingą užimtumo padėtį šiaurinėse Leono ir Palensijos provincijose; išreiškia susirūpinimą dėl žymaus gyventojų skaičiaus sumažėjimo, kuris atitinkamai didžiausias jaunesnių nei 25 m. asmenų amžiaus grupėje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad pasinaudojant finansine parama bus siekiama padėti 339 atleistiems darbuotojams, iš kurių 97 proc. yra vyrai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina Ispanijos sprendimą teikti iš EGF bendrai finansuojamas prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas ne daugiau kaip 125 jaunesniems nei 30 m. amžiaus nesimokantiems ir nedirbantiems (NEET) jaunuoliams; supranta, kad šios paslaugos apims paramą tiems, kurie norėtų pradėti savo verslą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad priemonės bus nustatomos vadovaujantis tyrimu dėl darbo vietų kūrimo ir gamybinės veiklos Kastilijos ir Leono regione, kurį reikės atlikti, siekiant geriau apibrėžti priemonių pakete numatytas iniciatyvas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad atleistiems darbuotojams ir NEET jaunuoliams, kurie įtraukti į šią paraišką, Ispanija planuoja taikyti šešių rūšių priemones: i) įžanginiai ir informaciniai susirinkimai, ii) profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugos, iii) intensyvi pagalba ieškant darbo, iv) tarpsektorinių įgūdžių ir gebėjimų mokymas ir profesinis rengimas, v) verslumo skatinimas ir vi) parama verslui steigti, taip pat paskatų programa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad paskatoms numatyta suma sieks 19,53 proc. visos prie individualių poreikių pritaikytų priemonių paketo sumos, taigi ji bus gerokai mažesnė už EGF reglamente nustatytą maksimalią 35 proc. dalį; taip pat pažymi, jog šios priemonės taikomos su sąlyga, kad tiksliniai paramos gavėjai patys aktyviai dalyvaus darbo paieškos ar mokymų veikloje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad rengiami mokymų kursai apims praktinius seminarus darbo paieškos metodų tema ir mokymus, susijusius su asmeniniais bei socialiniais įgūdžiais, informacinių ir ryšių technologijomis (IRT) ir užsienio kalbomis, ir kad vykdant profesinius mokymus daugiausia dėmesio bus skiriama su kasyba susijusių įgūdžių, kurie galėtų praversti kituose ekonomikos sektoriuose, tobulinimui arba įgūdžių, svarbių tokiuose sektoriuose, kaip antai, turizmo ir apgyvendinimo bei maitinimo paslaugos kaimo vietovėse, aplinkos atkūrimas kasyklų regionuose, miško atkūrimas ir kraštovaizdis, ugdymui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant profesines sąjungas, verslo asociacijas, Ekonominės plėtros, naujovių, finansavimo ir verslo tarptautinimo regioninę agentūrą bei viešąjį fondą, priklausantį regiono valstybinei užimtumo tarnybai, buvo vykdomos regioniniu lygmeniu siekiant parengti suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą ir kad suteikiant galimybę pasinaudoti EGF finansuojamomis paramos priemonėmis ir jas įgyvendinant bus laikomasi moterų ir vyrų lygybės politikos bei nediskriminavimo principo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad, kaip nustatyta EGF reglamento 7 straipsnyje, rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų iš anksto numatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas ir reikiamus gebėjimus ir šį paketą pritaikyti pereinant prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad teikiant galimas paskatas numatyta galimybė dengti priklausomų asmenų globėjų išlaidas, atsižvelgiant į tikėtiną teigiamą poveikį lyčių pusiausvyrai; ragina Komisiją pateikti išsamią informaciją apie tai, kaip išnaudojama ši galimybė; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad reikia skubiai pertvarkyti Sąjungos ekonomikos sektorius ir skatinti atitinkamų darbo vietų kūrimą atsižvelgiant į Paryžiaus COP 21 susitarimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad svarbu pradėti informavimo kampaniją, siekiant, kad informacija pasiektų tuos NEET jaunuolius, kurie galėtų atitikti šių priemonių teikimo reikalavimus, užtikrinant lyčių pusiausvyrą visais įmanomais atvejais; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją būsimuose pasiūlymuose suteikti išsamesnės informacijos apie sektorius, kuriuose esama augimo perspektyvų, taigi ir galimybių samdyti žmones, taip pat kaupti pagrįstus duomenis apie EGF finansavimo poveikį, įskaitant informaciją apie pasinaudojus EGF parama rastų darbo vietų kokybę ir pasiektos reintegracijos rodiklius; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, jog tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones, kad bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo ir kad tinkami finansuoti veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad EGF parama neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat bendrovių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad į intervencijos planą bus įtraukta stebėsenos iniciatyva, kurią vykdant turėtų galėti dalyvauti socialiniai subjektai ir kurios tikslas yra užtikrinti, kad pasiūlymas būtų įgyvendintas laikantis rekomendacijų, kurios bus pateiktos profesinio mokymo paklausos ir aktyvumo galimybių tyrime, kuris turės būti atliktas kaip pagal šią iniciatyvą numatytų veiksmų dalis, taip pat garantuoti patikimą paskirtų lėšų valdymą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena savo prašymą Komisijai užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su EGF bylomis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

22.

| 23. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Ispanijos paraišką „EGF/2017/001 ES/Castilla y León kasyba“

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2017/1372.)7

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/199

---

P8_TA(2017)0283

Makrofinansinė parama Moldovos Respublikai ***I

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo suteikti Moldovos Respublikai makrofinansinę paramą (COM(2017)0014 – C8-0016/2017 – 2017/0007(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 334/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0014),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0016/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0016/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos bendrą pareiškimą, priimą kartu su 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 778/2013/ES, pagal kurį Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos bendrą pareiškimą, priimą kartu su 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 778/2013/ES, pagal kurį Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 15 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A8-0185/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A8-0185/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 218, 2013 8 14, p. 15.

---

P8_TC1-COD(2017)0007

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., suteikti Moldovos Respublikai makrofinansinę paramą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2017/1565.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos BENDRAS PAREIŠKIMAS

Atsižvelgdami į iniciatyvas, susijusias su Moldovos Respublikos rinkimų sistemos pakeitimais, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pabrėžia, kad išankstinė makrofinansinės paramos teikimo sąlyga yra ta, kad paramą gaunanti šalis turi paisyti veiksmingų demokratinių mechanizmų, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą ir teisinės valstybės principą, ir užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba stebi šios išankstinės sąlygos vykdymą visu makrofinansinės paramos teikimo laikotarpiu ir todėl skirs labai daug dėmesio tam, ar Moldovos Respublikos valdžios institucijos atsižvelgia į atitinkamų tarptautinių partnerių (ypač Venecijos komisijos ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro) rekomendacijas.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/201 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/201

---

P8_TA(2017)0284

Tam tikrų įmonių ir filialų pelno mokesčio informacijos atskleidimas ***I

2017 m. liepos 4 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų įmonių ir filialų pelno mokesčio informacijos atskleidimo (COM(2016)0198 – C8-0146/2016 – 2016/0107(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 334/27)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | mokesčių mokėtojų, pirmiausia visų įmonių, lygybė mokesčių srityje yra būtina bendrosios rinkos sąlyga. Koordinuotas ir suderintas požiūris įgyvendinant nacionalines mokesčių sistemas yra labai svarbus užtikrinant tinkamą bendrosios rinkos veikimą, kartu užkertant kelią mokesčių vengimui ir pelno perkėlimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1)

mokesčių mokėtojų, pirmiausia visų įmonių, lygybė mokesčių srityje yra būtina bendrosios rinkos sąlyga. Koordinuotas ir suderintas požiūris įgyvendinant nacionalines mokesčių sistemas yra labai svarbus užtikrinant tinkamą bendrosios rinkos veikimą, kartu užkertant kelią mokesčių vengimui ir pelno perkėlimui;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1a) | mokesčių vengimas ir mokesčių slėpimas kartu su pelno perkėlimo sistemomis iš vyriausybių ir gyventojų atėmė išteklius, kurių reikia, be kita ko, siekiant užtikrinti visuotinę nemokamą prieigą prie valstybinių švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugų ir valstybinių socialinių paslaugų, ir atėmė iš valstybių galimybę užtikrinti prieinamo būsto ir visuomeninio transporto teikimą bei kurti infrastruktūrą, kuri būtina norint užtikrinti socialinį vystymąsi ir ekonomikos augimą. Trumpai tariant, tokios sistemos buvo neteisybės, nelygybės ir ekonominių, socialinių ir teritorinių skirtumų veiksnys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1a)

mokesčių vengimas ir mokesčių slėpimas kartu su pelno perkėlimo sistemomis iš vyriausybių ir gyventojų atėmė išteklius, kurių reikia, be kita ko, siekiant užtikrinti visuotinę nemokamą prieigą prie valstybinių švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugų ir valstybinių socialinių paslaugų, ir atėmė iš valstybių galimybę užtikrinti prieinamo būsto ir visuomeninio transporto teikimą bei kurti infrastruktūrą, kuri būtina norint užtikrinti socialinį vystymąsi ir ekonomikos augimą. Trumpai tariant, tokios sistemos buvo neteisybės, nelygybės ir ekonominių, socialinių ir teritorinių skirtumų veiksnys;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

-1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1b) | teisinga ir veiksminga pelno mokesčių sistema turėtų atitikti poreikį nedelsiant priimti pažangią ir teisingą visuotinę mokesčių politiką, skatinti turto perskirstymą ir padėti kovoti su nelygybe; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1b)

teisinga ir veiksminga pelno mokesčių sistema turėtų atitikti poreikį nedelsiant priimti pažangią ir teisingą visuotinę mokesčių politiką, skatinti turto perskirstymą ir padėti kovoti su nelygybe;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | pastaruoju
  metu pelno mokesčių vengimo problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasaulyje. 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pripažįstama, kad būtina skubiai daryti pažangą kovojant su mokesčių vengimu tiek pasaulio, tiek Sąjungos lygiu. Komunikatuose „2016 m. Komisijos darbo programa. Ne laikas taikyti standartinius sprendimus“ (16) ir „2015 m. Komisijos darbo programa. Nauja pradžia“ (17) Komisija nustatė prioritetą – poreikį pereiti prie sistemos, pagal kurią mokesčiai būtų mokami valstybėje, kurioje gaunamas pelnas. Kitas Komisijos nustatytas prioritetas – poreikis reaguoti į 
  mūsų visuomenės
  lūkesčius dėl
  teisingumo
  ir
  mokesčių
  skaidrumo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

pastaruoju
  metu pelno mokesčių vengimo problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasaulyje. 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pripažįstama, kad būtina skubiai daryti pažangą kovojant su mokesčių vengimu tiek pasaulio, tiek Sąjungos lygiu. Komunikatuose „2016 m. Komisijos darbo programa. Ne laikas taikyti standartinius sprendimus“ (16) ir „2015 m. Komisijos darbo programa. Nauja pradžia“ (17) Komisija nustatė prioritetą – poreikį pereiti prie sistemos, pagal kurią mokesčiai būtų mokami valstybėje, kurioje gaunamas pelnas. Kitas Komisijos nustatytas prioritetas – poreikis reaguoti į 
  mūsų visuomenės
  lūkesčius dėl
  teisingumo
  ir
  mokesčių
  skaidrumo;

| (1) | skaidrumas yra būtinas siekiant užtikrinti sklandų bendrosios rinkos veikimą. Pastaruoju
  metu pelno mokesčių vengimo problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasaulyje. 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pripažįstama, kad būtina skubiai daryti pažangą kovojant su mokesčių vengimu tiek pasaulio, tiek Sąjungos lygiu. Komunikatuose „2016 m. Komisijos darbo programa. Ne laikas taikyti standartinius sprendimus“ (16) ir „2015 m. Komisijos darbo programa. Nauja pradžia“ (17) Komisija nustatė prioritetą – poreikį pereiti prie sistemos, pagal kurią mokesčiai būtų mokami valstybėje, kurioje gaunamas pelnas. Kitas Komisijos nustatytas prioritetas – poreikis reaguoti į 
  Europos piliečių
  lūkesčius dėl
  skaidrumo
  ir
  poreikis būti pavyzdiniu modeliu kitoms šalims. Labai svarbu, kad siekiant
  skaidrumo
  būtų atsižvelgta į konkurentų tarpusavio sąveiką
  ; |
| --- | --- |

(1)

skaidrumas yra būtinas siekiant užtikrinti sklandų bendrosios rinkos veikimą. Pastaruoju
  metu pelno mokesčių vengimo problema labai išaugo ir kelia didelį susirūpinimą Sąjungoje ir pasaulyje. 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pripažįstama, kad būtina skubiai daryti pažangą kovojant su mokesčių vengimu tiek pasaulio, tiek Sąjungos lygiu. Komunikatuose „2016 m. Komisijos darbo programa. Ne laikas taikyti standartinius sprendimus“ (16) ir „2015 m. Komisijos darbo programa. Nauja pradžia“ (17) Komisija nustatė prioritetą – poreikį pereiti prie sistemos, pagal kurią mokesčiai būtų mokami valstybėje, kurioje gaunamas pelnas. Kitas Komisijos nustatytas prioritetas – poreikis reaguoti į 
  Europos piliečių
  lūkesčius dėl
  skaidrumo
  ir
  poreikis būti pavyzdiniu modeliu kitoms šalims. Labai svarbu, kad siekiant
  skaidrumo
  būtų atsižvelgta į konkurentų tarpusavio sąveiką
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (18) pripažįstama, kad didesnis skaidrumas įmonių apmokestinimo srityje gali pagerinti mokesčių surinkimą, padidinti mokesčių administratorių darbo efektyvumą ir užtikrinti didesnį visuomenės pasitikėjimą mokesčių sistemomis ir vyriausybėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (18) pripažįstama, kad didesnis skaidrumas įmonių apmokestinimo srityje gali pagerinti mokesčių surinkimą, padidinti mokesčių administratorių darbo efektyvumą ir užtikrinti didesnį visuomenės pasitikėjimą mokesčių sistemomis ir vyriausybėmis;

| (2) | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (18) pripažįstama, kad didesnis skaidrumas
  , glaudesnis bendradarbiavimas ir konvergencija Sąjungos
  įmonių apmokestinimo
  politikos
  srityje gali pagerinti mokesčių surinkimą, padidinti mokesčių administratorių darbo efektyvumą
  , padėti politikos formuotojams įvertinti esamą apmokestinimo sistemą siekiant parengti būsimus teisės aktus
  ir užtikrinti didesnį visuomenės pasitikėjimą mokesčių sistemomis ir vyriausybėmis
  ir pagerinti sprendimų priėmimą investicijų srityje, remiantis tikslesniais įmonių rizikos profiliais
  ; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (18) pripažįstama, kad didesnis skaidrumas
  , glaudesnis bendradarbiavimas ir konvergencija Sąjungos
  įmonių apmokestinimo
  politikos
  srityje gali pagerinti mokesčių surinkimą, padidinti mokesčių administratorių darbo efektyvumą
  , padėti politikos formuotojams įvertinti esamą apmokestinimo sistemą siekiant parengti būsimus teisės aktus
  ir užtikrinti didesnį visuomenės pasitikėjimą mokesčių sistemomis ir vyriausybėmis
  ir pagerinti sprendimų priėmimą investicijų srityje, remiantis tikslesniais įmonių rizikos profiliais
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | viešos ataskaitos pagal šalis yra veiksminga ir tinkama priemonė, kuria didinamas tarptautinių įmonių veiklos skaidrumas ir visuomenei suteikiama galimybė įvertinti tos veiklos poveikį realiajai ekonomikai. Ji taip pat padidins suinteresuotųjų subjektų galimybę tinkamai įvertinti įmonių prisiimtą riziką, padės priimti tikslia informacija pagrįstas strategijas ir didins sprendimus priimančių subjektų galimybes įvertinti nacionalinių teisės aktų veiksmingumą ir poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

viešos ataskaitos pagal šalis yra veiksminga ir tinkama priemonė, kuria didinamas tarptautinių įmonių veiklos skaidrumas ir visuomenei suteikiama galimybė įvertinti tos veiklos poveikį realiajai ekonomikai. Ji taip pat padidins suinteresuotųjų subjektų galimybę tinkamai įvertinti įmonių prisiimtą riziką, padės priimti tikslia informacija pagrįstas strategijas ir didins sprendimus priimančių subjektų galimybes įvertinti nacionalinių teisės aktų veiksmingumą ir poveikį;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | ataskaitos pagal šalis taip pat turės teigiamą poveikį darbuotojų teisėms į informaciją ir konsultacijas, kaip numatyta Direktyvoje 2002/14/EB, ir, plėsdamos žinias apie įmonių veiklą, įmonių dialogo kokybei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

ataskaitos pagal šalis taip pat turės teigiamą poveikį darbuotojų teisėms į informaciją ir konsultacijas, kaip numatyta Direktyvoje 2002/14/EB, ir, plėsdamos žinias apie įmonių veiklą, įmonių dialogo kokybei;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | 2015 m. lapkričio mėn. paraginęs sukurti pasaulinę teisingą ir pažangią tarptautinę mokesčių sistemą, G 20 patvirtino EBPO „Veiksmų planą dėl mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo“ (BEPS), kurio tikslas – pateikti vyriausybėms aiškių tarptautinių sprendimų, kaip spręsti problemą, susijusią su dabartinių taisyklių spragomis ir neatitikimais, kuriais pasinaudojant įmonių pelnas perkeliamas į vietas, kuriose apmokestinimo nėra arba jis labai mažas ir kuriose negali būti sukuriama tikroji vertė. Visų pirma BEPS plano 13 veiksmu nustatoma, kad tam tikros tarptautinės įmonės turi teikti konfidencialias ataskaitas pagal šalis nacionaliniam mokesčių administratoriui. 2016 m. sausio 27 d. Komisija priėmė Kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinį. Vienas iš šio dokumentų rinkinio tikslų – iš dalies pakeičiant Tarybos direktyvą 2011/16/ES (20) į Sąjungos teisę perkelti BEPS plano 13 veiksmą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

2015 m. lapkričio mėn. paraginęs sukurti pasaulinę teisingą ir pažangią tarptautinę mokesčių sistemą, G 20 patvirtino EBPO „Veiksmų planą dėl mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo“ (BEPS), kurio tikslas – pateikti vyriausybėms aiškių tarptautinių sprendimų, kaip spręsti problemą, susijusią su dabartinių taisyklių spragomis ir neatitikimais, kuriais pasinaudojant įmonių pelnas perkeliamas į vietas, kuriose apmokestinimo nėra arba jis labai mažas ir kuriose negali būti sukuriama tikroji vertė. Visų pirma BEPS plano 13 veiksmu nustatoma, kad tam tikros tarptautinės įmonės turi teikti konfidencialias ataskaitas pagal šalis nacionaliniam mokesčių administratoriui. 2016 m. sausio 27 d. Komisija priėmė Kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinį. Vienas iš šio dokumentų rinkinio tikslų – iš dalies pakeičiant Tarybos direktyvą 2011/16/ES (20) į Sąjungos teisę perkelti BEPS plano 13 veiksmą;

| (4) | 2015 m. lapkričio mėn. paraginęs sukurti pasaulinę teisingą ir pažangią tarptautinę mokesčių sistemą, G 20 patvirtino EBPO „Veiksmų planą dėl mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo“ (BEPS), kurio tikslas – pateikti vyriausybėms aiškių tarptautinių sprendimų, kaip spręsti problemą, susijusią su dabartinių taisyklių spragomis ir neatitikimais, kuriais pasinaudojant įmonių pelnas perkeliamas į vietas, kuriose apmokestinimo nėra arba jis labai mažas ir kuriose negali būti sukuriama tikroji vertė. Visų pirma BEPS plano 13 veiksmu nustatoma, kad tam tikros tarptautinės įmonės turi teikti konfidencialias ataskaitas pagal šalis nacionaliniam mokesčių administratoriui. 2016 m. sausio 27 d. Komisija priėmė Kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinį. Vienas iš šio dokumentų rinkinio tikslų – iš dalies pakeičiant Tarybos direktyvą 2011/16/ES (20) į Sąjungos teisę perkelti BEPS plano 13 veiksmą
  . Vis dėlto apmokestinant pelną, kai kuriama vertė, reikia taikyti visapusiškesnį požiūrį į ataskaitas pagal šalis, kurios pagrįstos viešomis ataskaitomis
  ; |
| --- | --- |

(4)

2015 m. lapkričio mėn. paraginęs sukurti pasaulinę teisingą ir pažangią tarptautinę mokesčių sistemą, G 20 patvirtino EBPO „Veiksmų planą dėl mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo“ (BEPS), kurio tikslas – pateikti vyriausybėms aiškių tarptautinių sprendimų, kaip spręsti problemą, susijusią su dabartinių taisyklių spragomis ir neatitikimais, kuriais pasinaudojant įmonių pelnas perkeliamas į vietas, kuriose apmokestinimo nėra arba jis labai mažas ir kuriose negali būti sukuriama tikroji vertė. Visų pirma BEPS plano 13 veiksmu nustatoma, kad tam tikros tarptautinės įmonės turi teikti konfidencialias ataskaitas pagal šalis nacionaliniam mokesčių administratoriui. 2016 m. sausio 27 d. Komisija priėmė Kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinį. Vienas iš šio dokumentų rinkinio tikslų – iš dalies pakeičiant Tarybos direktyvą 2011/16/ES (20) į Sąjungos teisę perkelti BEPS plano 13 veiksmą
  . Vis dėlto apmokestinant pelną, kai kuriama vertė, reikia taikyti visapusiškesnį požiūrį į ataskaitas pagal šalis, kurios pagrįstos viešomis ataskaitomis
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) turėtų nustatyti aukštesnius atitinkamus tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS) ir tarptautinius apskaitos standartus (TAS), kad būtų lengviau priimti viešų ataskaitų pagal šalis reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) turėtų nustatyti aukštesnius atitinkamus tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS) ir tarptautinius apskaitos standartus (TAS), kad būtų lengviau priimti viešų ataskaitų pagal šalis reikalavimus;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | viešos ataskaitos pagal šalis Sąjungoje Direktyva 2013/36/ES jau nustatytos bankų sektoriuje ir Direktyva 2013/34/ES nustatytos gavybos ir medienos ruošos pramonėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

viešos ataskaitos pagal šalis Sąjungoje Direktyva 2013/36/ES jau nustatytos bankų sektoriuje ir Direktyva 2013/34/ES nustatytos gavybos ir medienos ruošos pramonėje;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4c) | Sąjunga, priėmusi precedento neturinčias viešas ataskaitas pagal šalis, parodė, kad ji tapo pirmaujančia pasaulyje kovos su mokesčių vengimu srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4c)

Sąjunga, priėmusi precedento neturinčias viešas ataskaitas pagal šalis, parodė, kad ji tapo pirmaujančia pasaulyje kovos su mokesčių vengimu srityje;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4d) | kadangi kova su mokesčių slėpimu, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu gali būti sėkminga tik ėmusis bendrų veiksmų tarptautiniu lygmeniu, būtina, kad Sąjunga, toliau pirmaudama pasaulyje šioje kovoje, derintų savo veiksmus su tarptautiniais veikėjais, pvz., EBPO sistemoje. Vienašališki veiksmai, net jeigu jie labai plataus užmojo, iš tiesų negali būti sėkmingi, nes tokiais veiksmais kartu keliamas pavojus Europos įmonių konkurencingumui ir daroma žala Sąjungos investicijų aplinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4d)

kadangi kova su mokesčių slėpimu, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu gali būti sėkminga tik ėmusis bendrų veiksmų tarptautiniu lygmeniu, būtina, kad Sąjunga, toliau pirmaudama pasaulyje šioje kovoje, derintų savo veiksmus su tarptautiniais veikėjais, pvz., EBPO sistemoje. Vienašališki veiksmai, net jeigu jie labai plataus užmojo, iš tiesų negali būti sėkmingi, nes tokiais veiksmais kartu keliamas pavojus Europos įmonių konkurencingumui ir daroma žala Sąjungos investicijų aplinkai;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4e) | didesnis skaidrumas atskleidžiant finansinius rezultatus yra naudingas visiems, nes mokesčių administratoriai veiks veiksmingiau, pilietinė visuomenė bus labiau įtraukta, darbuotojai bus geriau informuojami, o investuotojai mažiau vengs rizikos. Be to, įmonėms bus naudingi geresni santykiai su šiais suinteresuotaisiais subjektais, dėl to padidės stabilumas ir dėl aiškesnio rizikos profilio ir geresnės reputacijos bus lengviau gauti finansavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4e)

didesnis skaidrumas atskleidžiant finansinius rezultatus yra naudingas visiems, nes mokesčių administratoriai veiks veiksmingiau, pilietinė visuomenė bus labiau įtraukta, darbuotojai bus geriau informuojami, o investuotojai mažiau vengs rizikos. Be to, įmonėms bus naudingi geresni santykiai su šiais suinteresuotaisiais subjektais, dėl to padidės stabilumas ir dėl aiškesnio rizikos profilio ir geresnės reputacijos bus lengviau gauti finansavimą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | padidinta
  visuomenės Sąjungoje veiklą vykdančių tarptautinių įmonių pelno mokesčių mokėjimo kontrolė – itin svarbus veiksnys siekiant toliau skatinti įmonių atsakomybę, prisidėti prie mokesčių pagrindu kuriamos gerovės, skatinti sąžiningesnę konkurenciją Sąjungos mokesčių srityje rengiant geresne informacija pagrįstus viešus debatus ir atkurti visuomenės pasitikėjimą nacionalinių mokesčių sistemų teisingumu. Tokią kontrolę visuomenė gali vykdyti, jei bus teikiamos ataskaitos apie pelno mokestį, nepriklausomai nuo to, kur įsisteigusi tarptautinių įmonių grupės pagrindinė patronuojančioji įmonė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

padidinta
  visuomenės Sąjungoje veiklą vykdančių tarptautinių įmonių pelno mokesčių mokėjimo kontrolė – itin svarbus veiksnys siekiant toliau skatinti įmonių atsakomybę, prisidėti prie mokesčių pagrindu kuriamos gerovės, skatinti sąžiningesnę konkurenciją Sąjungos mokesčių srityje rengiant geresne informacija pagrįstus viešus debatus ir atkurti visuomenės pasitikėjimą nacionalinių mokesčių sistemų teisingumu. Tokią kontrolę visuomenė gali vykdyti, jei bus teikiamos ataskaitos apie pelno mokestį, nepriklausomai nuo to, kur įsisteigusi tarptautinių įmonių grupės pagrindinė patronuojančioji įmonė;

| (5) | be didesnio skaidrumo, kuris užtikrinamas teikiant ataskaitas pagal šalis nacionaliniams mokesčių administratoriams, padidinta
  visuomenės Sąjungoje veiklą vykdančių tarptautinių įmonių pelno mokesčių mokėjimo kontrolė – itin svarbus veiksnys
  skatinant įmonių atskaitomybę ir
  siekiant toliau skatinti įmonių
  socialinę
  atsakomybę, prisidėti prie mokesčių pagrindu kuriamos gerovės, skatinti sąžiningesnę konkurenciją Sąjungos mokesčių srityje rengiant geresne informacija pagrįstus viešus debatus ir atkurti visuomenės pasitikėjimą nacionalinių mokesčių sistemų teisingumu. Tokią kontrolę visuomenė gali vykdyti, jei bus teikiamos ataskaitos apie pelno mokestį, nepriklausomai nuo to, kur įsisteigusi tarptautinių įmonių grupės pagrindinė patronuojančioji įmonė
  .




  Vis dėlto visuomenės kontrolė turi būti vykdoma nedarant žalos investicijų aplinkai Sąjungoje arba Sąjungos įmonių, ypač MVĮ, apibrėžtų šioje direktyvoje, ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, apibrėžtų Reglamente (ES) 2015/1017

   (1a)

  , kurioms neturėtų būti taikoma pagal šią direktyvą nustatyta pareiga teikti ataskaitas, konkurencingumui; |
| --- | --- |

(5)

be didesnio skaidrumo, kuris užtikrinamas teikiant ataskaitas pagal šalis nacionaliniams mokesčių administratoriams, padidinta
  visuomenės Sąjungoje veiklą vykdančių tarptautinių įmonių pelno mokesčių mokėjimo kontrolė – itin svarbus veiksnys
  skatinant įmonių atskaitomybę ir
  siekiant toliau skatinti įmonių
  socialinę
  atsakomybę, prisidėti prie mokesčių pagrindu kuriamos gerovės, skatinti sąžiningesnę konkurenciją Sąjungos mokesčių srityje rengiant geresne informacija pagrįstus viešus debatus ir atkurti visuomenės pasitikėjimą nacionalinių mokesčių sistemų teisingumu. Tokią kontrolę visuomenė gali vykdyti, jei bus teikiamos ataskaitos apie pelno mokestį, nepriklausomai nuo to, kur įsisteigusi tarptautinių įmonių grupės pagrindinė patronuojančioji įmonė
  .




  Vis dėlto visuomenės kontrolė turi būti vykdoma nedarant žalos investicijų aplinkai Sąjungoje arba Sąjungos įmonių, ypač MVĮ, apibrėžtų šioje direktyvoje, ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, apibrėžtų Reglamente (ES) 2015/1017

   (1a)

  , kurioms neturėtų būti taikoma pagal šią direktyvą nustatyta pareiga teikti ataskaitas, konkurencingumui;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | Komisija apibrėžė, kad įmonių socialinė atsakomybė (angl. CSR) yra įmonių atsakomybė už savo poveikį visuomenei. Įmonių socialinę atsakomybę turėtų nustatyti įmonės. Valdžios institucijos gali teikti paramą sumaniai derindamos įvairias savanoriškas politikos priemones ir, kai reikia, papildomą reglamentavimą. Įmonės gali tapti socialiai atsakingos laikydamosi įstatymų arba į savo verslo strategiją ir veiklą integruodamos socialines, aplinkos apsaugos, etikos, vartotojų ar žmogaus teisių problemas, arba vykdydamos abi šias veiklas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

Komisija apibrėžė, kad įmonių socialinė atsakomybė (angl. CSR) yra įmonių atsakomybė už savo poveikį visuomenei. Įmonių socialinę atsakomybę turėtų nustatyti įmonės. Valdžios institucijos gali teikti paramą sumaniai derindamos įvairias savanoriškas politikos priemones ir, kai reikia, papildomą reglamentavimą. Įmonės gali tapti socialiai atsakingos laikydamosi įstatymų arba į savo verslo strategiją ir veiklą integruodamos socialines, aplinkos apsaugos, etikos, vartotojų ar žmogaus teisių problemas, arba vykdydamos abi šias veiklas;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | kai grupės įmonės yra įsisteigusios Sąjungoje, visuomenė turėtų turėti galimybę kontroliuoti visą grupės veiklą.
  Grupių, vykdančių veiklą Sąjungoje tik per patronuojamąsias įmones arba filialus, patronuojamosios įmonės ir filialai turėtų skelbti šią pagrindinės patronuojančiosios įmonės ataskaitą ir užtikrinti jos prieinamumą. Tačiau dėl proporcingumo ir efektyvumo priežasčių prievolė skelbti ataskaitą ir užtikrinti jos prieinamumą turėtų būti taikoma tik Sąjungoje įsisteigusioms vidutinėms arba didžiosioms patronuojamosioms įmonėms arba valstybėje narėje atidarytiems panašaus dydžio filialams. Todėl Direktyvos 2013/34/ES taikymo sritis turėtų būti atitinkamai išplėsta ir į ją turėtų būti įtraukti Sąjungai nepriklausančiose valstybėse įsisteigusios įmonės filialai, atidaryti valstybėje narėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

kai grupės įmonės yra įsisteigusios Sąjungoje, visuomenė turėtų turėti galimybę kontroliuoti visą grupės veiklą.
  Grupių, vykdančių veiklą Sąjungoje tik per patronuojamąsias įmones arba filialus, patronuojamosios įmonės ir filialai turėtų skelbti šią pagrindinės patronuojančiosios įmonės ataskaitą ir užtikrinti jos prieinamumą. Tačiau dėl proporcingumo ir efektyvumo priežasčių prievolė skelbti ataskaitą ir užtikrinti jos prieinamumą turėtų būti taikoma tik Sąjungoje įsisteigusioms vidutinėms arba didžiosioms patronuojamosioms įmonėms arba valstybėje narėje atidarytiems panašaus dydžio filialams. Todėl Direktyvos 2013/34/ES taikymo sritis turėtų būti atitinkamai išplėsta ir į ją turėtų būti įtraukti Sąjungai nepriklausančiose valstybėse įsisteigusios įmonės filialai, atidaryti valstybėje narėje;

| (6) | kai grupės įmonės yra įsisteigusios Sąjungoje ir už jos ribų, visuomenė turėtų turėti galimybę kontroliuoti visą grupės veiklą.
  Sąjungoje įsisteigusios grupės įmonės turėtų laikytis Sąjungos gero mokesčių srities valdymo principų. Tarptautinės įmonės veikia visame pasaulyje ir šių įmonių elgesys daro didelį poveikį besivystančioms šalims. Suteikus piliečiams galimybę susipažinti su įmonių informacija pagal šalis, jiems ir mokesčių administratoriams savo šalyse būtų suteikta galimybė stebėti ir vertinti tas įmones ir reikalauti, kad jos būtų atsakingos. Sąjunga, reikalaudama, kad informacija būtų viešai skelbiama visose mokesčių jurisdikcijose, kuriose tarptautinė įmonė vykdo veiklą, padidintų savo politikos nuoseklumą vystymosi srityje ir apribotų galimas mokesčių vengimo sistemas šalyse, kuriose vidaus išteklių sutelkimas nurodytas kaip svarbi Sąjungos vystymosi politikos dalis; |
| --- | --- |

(6)

kai grupės įmonės yra įsisteigusios Sąjungoje ir už jos ribų, visuomenė turėtų turėti galimybę kontroliuoti visą grupės veiklą.
  Sąjungoje įsisteigusios grupės įmonės turėtų laikytis Sąjungos gero mokesčių srities valdymo principų. Tarptautinės įmonės veikia visame pasaulyje ir šių įmonių elgesys daro didelį poveikį besivystančioms šalims. Suteikus piliečiams galimybę susipažinti su įmonių informacija pagal šalis, jiems ir mokesčių administratoriams savo šalyse būtų suteikta galimybė stebėti ir vertinti tas įmones ir reikalauti, kad jos būtų atsakingos. Sąjunga, reikalaudama, kad informacija būtų viešai skelbiama visose mokesčių jurisdikcijose, kuriose tarptautinė įmonė vykdo veiklą, padidintų savo politikos nuoseklumą vystymosi srityje ir apribotų galimas mokesčių vengimo sistemas šalyse, kuriose vidaus išteklių sutelkimas nurodytas kaip svarbi Sąjungos vystymosi politikos dalis;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | ataskaitoje apie pelno mokestį turėtų būti pateikiama informacija, susijusi su visa įmonės arba visos susijusių įmonių grupės, kurią kontroliuoja pagrindinė patronuojančioji įmonė, veikla.
  Informacija
  turėtų būti
  pagrįsta
  BEPS plano 13 veiksmo ataskaitų teikimo
  specifikacijomis
  ir turėtų
  apsiriboti
  tik tuo, kas yra būtina, kad visuomenė galėtų vykdyti efektyvią kontrolę ir kad būtų užtikrinta, kad dėl informacijos atskleidimo nekiltų neproporcinga rizika arba neatsirastų nepalankių sąlygų. Į ataskaitą taip pat turėtų būti įtrauktas trumpas veiklos pobūdžio apibūdinimas. Toks apibūdinimas galėtų būti atliekamas remiantis kategorijomis, nurodytomis EBPO dokumento „Transfer Pricing Guidelines on Documentation“ V skyriaus III priedo 2 lentelėje. Ataskaitoje turėtų būti išdėstyti bendri faktai ir pateikti paaiškinimai, jeigu yra esminių sukauptų ir sumokėtų mokesčių sumų neatitikimų grupės lygmeniu, atsižvelgiant į atitinkamas ankstesnių finansinių metų sumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

ataskaitoje apie pelno mokestį turėtų būti pateikiama informacija, susijusi su visa įmonės arba visos susijusių įmonių grupės, kurią kontroliuoja pagrindinė patronuojančioji įmonė, veikla.
  Informacija
  turėtų būti
  pagrįsta
  BEPS plano 13 veiksmo ataskaitų teikimo
  specifikacijomis
  ir turėtų
  apsiriboti
  tik tuo, kas yra būtina, kad visuomenė galėtų vykdyti efektyvią kontrolę ir kad būtų užtikrinta, kad dėl informacijos atskleidimo nekiltų neproporcinga rizika arba neatsirastų nepalankių sąlygų. Į ataskaitą taip pat turėtų būti įtrauktas trumpas veiklos pobūdžio apibūdinimas. Toks apibūdinimas galėtų būti atliekamas remiantis kategorijomis, nurodytomis EBPO dokumento „Transfer Pricing Guidelines on Documentation“ V skyriaus III priedo 2 lentelėje. Ataskaitoje turėtų būti išdėstyti bendri faktai ir pateikti paaiškinimai, jeigu yra esminių sukauptų ir sumokėtų mokesčių sumų neatitikimų grupės lygmeniu, atsižvelgiant į atitinkamas ankstesnių finansinių metų sumas;

| (8) | ataskaitoje apie pelno mokestį turėtų būti pateikiama informacija, susijusi su visa įmonės arba visos susijusių įmonių grupės, kurią kontroliuoja pagrindinė patronuojančioji įmonė, veikla.
  Teikiant informaciją
  turėtų būti
  atsižvelgta į
  BEPS plano 13 veiksmo ataskaitų teikimo
  specifikacijas
  ir turėtų
  būti apsiribota
  tik tuo, kas yra būtina, kad visuomenė galėtų vykdyti efektyvią kontrolę ir kad būtų užtikrinta, kad dėl informacijos atskleidimo nekiltų neproporcinga rizika arba neatsirastų nepalankių sąlygų
  , susijusių su atitinkamų įmonių konkurencingumu ar klaidingu aiškinimu
  . Į ataskaitą taip pat turėtų būti įtrauktas trumpas veiklos pobūdžio apibūdinimas. Toks apibūdinimas galėtų būti atliekamas remiantis kategorijomis, nurodytomis EBPO dokumento „Transfer Pricing Guidelines on Documentation“ V skyriaus III priedo 2 lentelėje. Ataskaitoje turėtų būti išdėstyti bendri faktai ir pateikti paaiškinimai
  , pvz.
  , jeigu yra esminių sukauptų ir sumokėtų mokesčių sumų neatitikimų grupės lygmeniu, atsižvelgiant į atitinkamas ankstesnių finansinių metų sumas; |
| --- | --- |

(8)

ataskaitoje apie pelno mokestį turėtų būti pateikiama informacija, susijusi su visa įmonės arba visos susijusių įmonių grupės, kurią kontroliuoja pagrindinė patronuojančioji įmonė, veikla.
  Teikiant informaciją
  turėtų būti
  atsižvelgta į
  BEPS plano 13 veiksmo ataskaitų teikimo
  specifikacijas
  ir turėtų
  būti apsiribota
  tik tuo, kas yra būtina, kad visuomenė galėtų vykdyti efektyvią kontrolę ir kad būtų užtikrinta, kad dėl informacijos atskleidimo nekiltų neproporcinga rizika arba neatsirastų nepalankių sąlygų
  , susijusių su atitinkamų įmonių konkurencingumu ar klaidingu aiškinimu
  . Į ataskaitą taip pat turėtų būti įtrauktas trumpas veiklos pobūdžio apibūdinimas. Toks apibūdinimas galėtų būti atliekamas remiantis kategorijomis, nurodytomis EBPO dokumento „Transfer Pricing Guidelines on Documentation“ V skyriaus III priedo 2 lentelėje. Ataskaitoje turėtų būti išdėstyti bendri faktai ir pateikti paaiškinimai
  , pvz.
  , jeigu yra esminių sukauptų ir sumokėtų mokesčių sumų neatitikimų grupės lygmeniu, atsižvelgiant į atitinkamas ankstesnių finansinių metų sumas;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | kad būtų užtikrintas informacijos išsamumas ir piliečiai galėtų geriau įvertinti, kaip tarptautinės įmonės prisideda prie gerovės kūrimo kiekvienoje
  valstybėje narėje
  , informacija turėtų būti suskirstyta pagal
  valstybes nares. Be to, tam tikrų mokesčių jurisdikcijų, keliančių konkrečių problemų, atveju turėtų būti pateikiama labai išsami su tarptautinių įmonių operacijomis susijusi informacija. Visų kitų trečiųjų valstybių operacijų atveju turėtų būti pateikiami agreguoti skaičiai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

kad būtų užtikrintas informacijos išsamumas ir piliečiai galėtų geriau įvertinti, kaip tarptautinės įmonės prisideda prie gerovės kūrimo kiekvienoje
  valstybėje narėje
  , informacija turėtų būti suskirstyta pagal
  valstybes nares. Be to, tam tikrų mokesčių jurisdikcijų, keliančių konkrečių problemų, atveju turėtų būti pateikiama labai išsami su tarptautinių įmonių operacijomis susijusi informacija. Visų kitų trečiųjų valstybių operacijų atveju turėtų būti pateikiami agreguoti skaičiai
  ;

| (9) | kad būtų užtikrintas informacijos išsamumas ir piliečiai galėtų geriau įvertinti, kaip tarptautinės įmonės prisideda prie gerovės kūrimo kiekvienoje
  jurisdikcijoje
  ,
  kurioje jos vykdo veiklą (ir Sąjungoje
  ,
  ir už jos ribų)
  ,
  nedarant žalos įmonių konkurencingumui
  , informacija turėtų būti suskirstyta pagal
  jurisdikciją. Ataskaitos apie pelno mokestį gali būti tinkamai suprantamos ir naudojamos tik, jei informacija pateikiama išskaidytai pagal kiekvieną mokesčių jurisdikciją; |
| --- | --- |

(9)

kad būtų užtikrintas informacijos išsamumas ir piliečiai galėtų geriau įvertinti, kaip tarptautinės įmonės prisideda prie gerovės kūrimo kiekvienoje
  jurisdikcijoje
  ,
  kurioje jos vykdo veiklą (ir Sąjungoje
  ,
  ir už jos ribų)
  ,
  nedarant žalos įmonių konkurencingumui
  , informacija turėtų būti suskirstyta pagal
  jurisdikciją. Ataskaitos apie pelno mokestį gali būti tinkamai suprantamos ir naudojamos tik, jei informacija pateikiama išskaidytai pagal kiekvieną mokesčių jurisdikciją;

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | kai atskleisti numatytą informaciją įmonė galėtų laikyti neskelbtina komercine informacija, įmonė turėtų galėti paprašyti savo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos leidimo atskleisti ne visą informaciją. Tais atvejais, kai atitinkama nacionalinė kompetentinga institucija nėra mokesčių administratorius, priimant atitinkamą sprendimą turėtų dalyvauti kompetentingas mokesčių administratorius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

kai atskleisti numatytą informaciją įmonė galėtų laikyti neskelbtina komercine informacija, įmonė turėtų galėti paprašyti savo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos leidimo atskleisti ne visą informaciją. Tais atvejais, kai atitinkama nacionalinė kompetentinga institucija nėra mokesčių administratorius, priimant atitinkamą sprendimą turėtų dalyvauti kompetentingas mokesčių administratorius;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | siekiant užtikrinti, kad reikalavimų nesilaikymo atvejai būtų atskleisti visuomenei, vienas ar daugiau teisės aktais nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių turėtų tikrinti, ar ataskaita apie pelno mokestį buvo pateikta ir pristatyta pagal šios direktyvos reikalavimus
  ir
  ar buvo užtikrintas jos prieinamumas atitinkamoje įmonės arba susijusios įmonės interneto svetainėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

siekiant užtikrinti, kad reikalavimų nesilaikymo atvejai būtų atskleisti visuomenei, vienas ar daugiau teisės aktais nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių turėtų tikrinti, ar ataskaita apie pelno mokestį buvo pateikta ir pristatyta pagal šios direktyvos reikalavimus
  ir
  ar buvo užtikrintas jos prieinamumas atitinkamoje įmonės arba susijusios įmonės interneto svetainėje;

| (11) | siekiant užtikrinti, kad reikalavimų nesilaikymo atvejai būtų atskleisti visuomenei, vienas ar daugiau teisės aktais nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių turėtų tikrinti, ar ataskaita apie pelno mokestį buvo pateikta ir pristatyta pagal šios direktyvos reikalavimus, ar buvo užtikrintas jos prieinamumas atitinkamoje įmonės arba susijusios įmonės interneto svetainėje
  ir ar viešai atskleista informacija atitinka įmonių finansinę informaciją, kurios auditas atliktas per šioje direktyvoje nustatytą terminą
  ; |
| --- | --- |

(11)

siekiant užtikrinti, kad reikalavimų nesilaikymo atvejai būtų atskleisti visuomenei, vienas ar daugiau teisės aktais nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių turėtų tikrinti, ar ataskaita apie pelno mokestį buvo pateikta ir pristatyta pagal šios direktyvos reikalavimus, ar buvo užtikrintas jos prieinamumas atitinkamoje įmonės arba susijusios įmonės interneto svetainėje
  ir ar viešai atskleista informacija atitinka įmonių finansinę informaciją, kurios auditas atliktas per šioje direktyvoje nustatytą terminą
  ;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | apie įmonių ir filialų padarytus ataskaitų apie pelno mokestį teikimo reikalavimų pažeidimus, dėl kurių valstybės narės skyrė sankcijas pagal Direktyvą 2013/34/ES, reikėtų pranešti viešajam registrui, kurį tvarko Komisija. Tos sankcijos gali apimti, inter alia, administracines baudas, pašalinimą iš viešųjų konkursų ir Sąjungos struktūrinių fondų finansavimo nesuteikimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

apie įmonių ir filialų padarytus ataskaitų apie pelno mokestį teikimo reikalavimų pažeidimus, dėl kurių valstybės narės skyrė sankcijas pagal Direktyvą 2013/34/ES, reikėtų pranešti viešajam registrui, kurį tvarko Komisija. Tos sankcijos gali apimti, inter alia, administracines baudas, pašalinimą iš viešųjų konkursų ir Sąjungos struktūrinių fondų finansavimo nesuteikimą;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | kad būtų nustatytos tam tikros mokesčių jurisdikcijos, apie kurias turi būti pateikta labai išsami informacija, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal SESV 290 straipsnį, kad ji galėtų parengti bendrą tokių mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašą. Šis sąrašas turėtų būti sudarytas pagal tam tikrus kriterijus ir remiantis Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Veiksmingo apmokestinimo išorės strategija“ (COM(2016) 24 final) 1 priedu. Itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija vykdytų tinkamas konsultacijas, be kita ko, ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros, kurį patvirtino Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija ir kuris dar turi būti oficialiai pasirašytas, nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

kad būtų nustatytos tam tikros mokesčių jurisdikcijos, apie kurias turi būti pateikta labai išsami informacija, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal SESV 290 straipsnį, kad ji galėtų parengti bendrą tokių mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašą. Šis sąrašas turėtų būti sudarytas pagal tam tikrus kriterijus ir remiantis Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Veiksmingo apmokestinimo išorės strategija“ (COM(2016) 24 final) 1 priedu. Itin svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija vykdytų tinkamas konsultacijas, be kita ko, ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros, kurį patvirtino Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija ir kuris dar turi būti oficialiai pasirašytas, nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Išbraukta.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2013/34/ES 48b straipsnio 1, 3, 4 ir 6 dalių ir 48c straipsnio 5 dalies įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai.




  Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (1a)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2013/34/ES 48b straipsnio 1, 3, 4 ir 6 dalių ir 48c straipsnio 5 dalies įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai.




  Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (1a)

  ;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | kadangi šios direktyvos tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jos poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

kadangi šios direktyvos tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jos poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (14) | kadangi šios direktyvos tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jos poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones.
  Todėl, kad būtų galima spręsti tarpvalstybinio aspekto problemą, Sąjungos veiksmai yra pagrįsti, jei esama agresyvaus mokesčių planavimo ir sandorių kainodaros susitarimų. Šia iniciatyva reaguojama į suinteresuotųjų šalių išreikštą susirūpinimą dėl būtinybės šalinti iškraipymus bendrojoje rinkoje nekeliant pavojaus Sąjungos konkurencingumui. Dėl jos neturėtų atsirasti papildomos administracinės naštos įmonėms, kilti kitų mokesčių konfliktų arba dvigubo apmokestinimo rizika.
  Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui
  , susijusiam bent su didesniu skaidrumu,
  pasiekti; |
| --- | --- |

(14)

kadangi šios direktyvos tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jos poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones.
  Todėl, kad būtų galima spręsti tarpvalstybinio aspekto problemą, Sąjungos veiksmai yra pagrįsti, jei esama agresyvaus mokesčių planavimo ir sandorių kainodaros susitarimų. Šia iniciatyva reaguojama į suinteresuotųjų šalių išreikštą susirūpinimą dėl būtinybės šalinti iškraipymus bendrojoje rinkoje nekeliant pavojaus Sąjungos konkurencingumui. Dėl jos neturėtų atsirasti papildomos administracinės naštos įmonėms, kilti kitų mokesčių konfliktų arba dvigubo apmokestinimo rizika.
  Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui
  , susijusiam bent su didesniu skaidrumu,
  pasiekti;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | šioje
  direktyvoje
  gerbiamos
  pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

šioje
  direktyvoje
  gerbiamos
  pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| (15) | apskritai pagal šią direktyvą atskleistos informacijos mastas proporcingas viešo skaidrumo ir visuomenės kontrolės didinimo tikslams. Taigi laikoma, kad šioje
  direktyvoje
  užtikrinamos
  pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

(15)

apskritai pagal šią direktyvą atskleistos informacijos mastas proporcingas viešo skaidrumo ir visuomenės kontrolės didinimo tikslams. Taigi laikoma, kad šioje
  direktyvoje
  užtikrinamos
  pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (24) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (24) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

| (16) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (24) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos
  , pvz., lyginamosios diagramos forma
  . Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas
  , kad būtų pasiektas šios direktyvos tikslas ir būtų išvengta galimo nepateikimo ir neatitikimų, susijusių su valstybių narių įgyvendinimu pagal jų nacionalinės teisės aktus
  ; |
| --- | --- |

(16)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (24) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos
  , pvz., lyginamosios diagramos forma
  . Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas
  , kad būtų pasiektas šios direktyvos tikslas ir būtų išvengta galimo nepateikimo ir neatitikimų, susijusių su valstybių narių įgyvendinimu pagal jų nacionalinės teisės aktus
  ;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48b straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės reikalauja, kad nacionalinės teisės aktais reglamentuojamos pagrindinės patronuojančiosios įmonės, kurių konsoliduotosios grynosios pajamos yra
  didesnės kaip
  750 000 000 EUR, taip pat nacionalinės teisės aktais reglamentuojamos įmonės, kurios nėra susijusios įmonės ir kurių grynosios pajamos yra
  didesnės kaip
  750 000 000 EUR, kasmet rengtų ir skelbtų ataskaitas apie pelno mokestį. | Valstybės narės reikalauja, kad nacionalinės teisės aktais reglamentuojamos pagrindinės patronuojančiosios įmonės, kurių konsoliduotosios grynosios pajamos yra 750 000 000  EUR
  arba viršija šią sumą
  , taip pat nacionalinės teisės aktais reglamentuojamos įmonės, kurios nėra susijusios įmonės ir kurių grynosios pajamos yra 750 000 000  EUR
  arba viršija šią sumą
  , kasmet rengtų ir
  nemokamai
  skelbtų ataskaitas apie pelno mokestį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės reikalauja, kad nacionalinės teisės aktais reglamentuojamos pagrindinės patronuojančiosios įmonės, kurių konsoliduotosios grynosios pajamos yra
  didesnės kaip
  750 000 000 EUR, taip pat nacionalinės teisės aktais reglamentuojamos įmonės, kurios nėra susijusios įmonės ir kurių grynosios pajamos yra
  didesnės kaip
  750 000 000 EUR, kasmet rengtų ir skelbtų ataskaitas apie pelno mokestį.

Valstybės narės reikalauja, kad nacionalinės teisės aktais reglamentuojamos pagrindinės patronuojančiosios įmonės, kurių konsoliduotosios grynosios pajamos yra 750 000 000  EUR
  arba viršija šią sumą
  , taip pat nacionalinės teisės aktais reglamentuojamos įmonės, kurios nėra susijusios įmonės ir kurių grynosios pajamos yra 750 000 000  EUR
  arba viršija šią sumą
  , kasmet rengtų ir
  nemokamai
  skelbtų ataskaitas apie pelno mokestį.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48b straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ataskaita apie pelno mokestį turi būti prieinama visuomenei įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną. | Ataskaita apie pelno mokestį turi būti
  skelbiama bendruoju šablonu, nemokamai prieinamu atviruoju duomenų formatu, ir
  prieinama visuomenei įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną
  bent viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų. Tą pačią dieną įmonė taip pat turi pateikti ataskaitą viešajame registre, kurį tvarko Komisija
  . |
| | Valstybės narės netaiko taisyklių, kurios išdėstytos šioje dalyje, kai tokios įmonės veikia tik vienos valstybės narės teritorijoje ir nevykdo veiklos jokioje kitoje mokesčių jurisdikcijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ataskaita apie pelno mokestį turi būti prieinama visuomenei įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną.

Ataskaita apie pelno mokestį turi būti
  skelbiama bendruoju šablonu, nemokamai prieinamu atviruoju duomenų formatu, ir
  prieinama visuomenei įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną
  bent viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų. Tą pačią dieną įmonė taip pat turi pateikti ataskaitą viešajame registre, kurį tvarko Komisija
  .

Valstybės narės netaiko taisyklių, kurios išdėstytos šioje dalyje, kai tokios įmonės veikia tik vienos valstybės narės teritorijoje ir nevykdo veiklos jokioje kitoje mokesčių jurisdikcijoje;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48b straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės reikalauja, kad
  vidutinės ir didžiosios
  patronuojamosios įmonės
  , nurodytos 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse
  , reglamentuojamos nacionalinės teisės aktais ir kontroliuojamos pagrindinės patronuojančiosios įmonės, kurios konsoliduotosios grynosios pajamos yra
  didesnės kaip
  750 000 000 EUR ir kuri nėra reglamentuojama valstybės narės teisės aktais, kasmet rengtų ir skelbtų tos pagrindinės patronuojančiosios įmonės ataskaitas apie pelno mokestį. | Valstybės narės reikalauja, kad patronuojamosios įmonės, reglamentuojamos nacionalinės teisės aktais ir kontroliuojamos pagrindinės patronuojančiosios įmonės, kurios konsoliduotosios grynosios pajamos
  finansinių metų balanse
  yra 750 000 000  EUR
  arba viršija šią sumą
  ir kuri nėra reglamentuojama valstybės narės teisės aktais, kasmet rengtų ir skelbtų tos pagrindinės patronuojančiosios įmonės ataskaitas apie pelno mokestį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės reikalauja, kad
  vidutinės ir didžiosios
  patronuojamosios įmonės
  , nurodytos 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse
  , reglamentuojamos nacionalinės teisės aktais ir kontroliuojamos pagrindinės patronuojančiosios įmonės, kurios konsoliduotosios grynosios pajamos yra
  didesnės kaip
  750 000 000 EUR ir kuri nėra reglamentuojama valstybės narės teisės aktais, kasmet rengtų ir skelbtų tos pagrindinės patronuojančiosios įmonės ataskaitas apie pelno mokestį.

Valstybės narės reikalauja, kad patronuojamosios įmonės, reglamentuojamos nacionalinės teisės aktais ir kontroliuojamos pagrindinės patronuojančiosios įmonės, kurios konsoliduotosios grynosios pajamos
  finansinių metų balanse
  yra 750 000 000  EUR
  arba viršija šią sumą
  ir kuri nėra reglamentuojama valstybės narės teisės aktais, kasmet rengtų ir skelbtų tos pagrindinės patronuojančiosios įmonės ataskaitas apie pelno mokestį.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48b straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ataskaita apie pelno mokestį turi būti prieinama visuomenei patronuojamosios įmonės arba susijusios įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną. | Ataskaita apie pelno mokestį turi būti
  skelbiama bendruoju šablonu, nemokamai prieinamu atviruoju duomenų formatu, ir
  prieinama visuomenei patronuojamosios įmonės arba susijusios įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną
  bent viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų. Tą pačią dieną įmonė taip pat turi pateikti ataskaitą viešajame registre, kurį tvarko Komisija
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ataskaita apie pelno mokestį turi būti prieinama visuomenei patronuojamosios įmonės arba susijusios įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną.

Ataskaita apie pelno mokestį turi būti
  skelbiama bendruoju šablonu, nemokamai prieinamu atviruoju duomenų formatu, ir
  prieinama visuomenei patronuojamosios įmonės arba susijusios įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną
  bent viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų. Tą pačią dieną įmonė taip pat turi pateikti ataskaitą viešajame registre, kurį tvarko Komisija
  .

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48b straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės reikalauja, kad filialai, kuriuos jų teritorijoje atidaro įmonė, kuri nėra reglamentuojama valstybės narės teisės aktais, kasmet rengtų ir skelbtų pagrindinės patronuojančiosios įmonės, nurodytos šio straipsnio 5 dalies a punkte, ataskaitą apie pelno mokestį. | Valstybės narės reikalauja, kad filialai, kuriuos jų teritorijoje atidaro įmonė, kuri nėra reglamentuojama valstybės narės teisės aktais, kasmet rengtų ir
  nemokamai viešai
  skelbtų pagrindinės patronuojančiosios įmonės, nurodytos šio straipsnio 5 dalies a punkte, ataskaitą apie pelno mokestį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės reikalauja, kad filialai, kuriuos jų teritorijoje atidaro įmonė, kuri nėra reglamentuojama valstybės narės teisės aktais, kasmet rengtų ir skelbtų pagrindinės patronuojančiosios įmonės, nurodytos šio straipsnio 5 dalies a punkte, ataskaitą apie pelno mokestį.

Valstybės narės reikalauja, kad filialai, kuriuos jų teritorijoje atidaro įmonė, kuri nėra reglamentuojama valstybės narės teisės aktais, kasmet rengtų ir
  nemokamai viešai
  skelbtų pagrindinės patronuojančiosios įmonės, nurodytos šio straipsnio 5 dalies a punkte, ataskaitą apie pelno mokestį.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48b straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ataskaita apie pelno mokestį turi būti prieinama visuomenei filialo arba susijusios įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną. | Ataskaita apie pelno mokestį turi būti
  skelbiama bendruoju šablonu, prieinamu atviruoju duomenų formatu, ir
  prieinama visuomenei filialo arba susijusios įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną
  bent viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų. Tą pačią dieną įmonė taip pat turi pateikti ataskaitą viešajame registre, kurį tvarko Komisija
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ataskaita apie pelno mokestį turi būti prieinama visuomenei filialo arba susijusios įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną.

Ataskaita apie pelno mokestį turi būti
  skelbiama bendruoju šablonu, prieinamu atviruoju duomenų formatu, ir
  prieinama visuomenei filialo arba susijusios įmonės interneto svetainėje jos paskelbimo dieną
  bent viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų. Tą pačią dieną įmonė taip pat turi pateikti ataskaitą viešajame registre, kurį tvarko Komisija
  .

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48b straipsnio 5 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atidariusi filialą įmonė yra arba grupės susijusi įmonė, kurią kontroliuoja valstybės narės nacionalinės teisės aktais nereglamentuojama pagrindinė patronuojančioji įmonė, kurios konsoliduotosios grynosios pajamos yra
  didesnės kaip
  750 000 000 EUR, arba nesusijusi įmonė, kurios grynosios pajamos yra
  didesnės kaip
  750 000 000 EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

atidariusi filialą įmonė yra arba grupės susijusi įmonė, kurią kontroliuoja valstybės narės nacionalinės teisės aktais nereglamentuojama pagrindinė patronuojančioji įmonė, kurios konsoliduotosios grynosios pajamos yra
  didesnės kaip
  750 000 000 EUR, arba nesusijusi įmonė, kurios grynosios pajamos yra
  didesnės kaip
  750 000 000 EUR;

| a) | atidariusi filialą įmonė yra arba grupės susijusi įmonė, kurią kontroliuoja valstybės narės nacionalinės teisės aktais nereglamentuojama pagrindinė patronuojančioji įmonė, kurios konsoliduotosios grynosios pajamos
  jos balanse
  yra 750 000 000  EUR
  arba viršija šią sumą
  , arba nesusijusi įmonė, kurios grynosios pajamos yra 750 000 000  EUR
  arba viršija šią sumą
  ; |
| --- | --- |

a)

atidariusi filialą įmonė yra arba grupės susijusi įmonė, kurią kontroliuoja valstybės narės nacionalinės teisės aktais nereglamentuojama pagrindinė patronuojančioji įmonė, kurios konsoliduotosios grynosios pajamos
  jos balanse
  yra 750 000 000  EUR
  arba viršija šią sumą
  , arba nesusijusi įmonė, kurios grynosios pajamos yra 750 000 000  EUR
  arba viršija šią sumą
  ;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48b straipsnio 5 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | a punkte nurodyta pagrindinė patronuojančioji įmonė neturi 3 dalyje nurodytos vidutinės arba didžiosios patronuojamosios įmonės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

a punkte nurodyta pagrindinė patronuojančioji įmonė neturi 3 dalyje nurodytos vidutinės arba didžiosios patronuojamosios įmonės.

| b) | a punkte nurodyta pagrindinė patronuojančioji įmonė neturi 3 dalyje nurodytos vidutinės arba didžiosios patronuojamosios įmonės
  , kuriai jau taikomos ataskaitų tekimo prievolės
  . |
| --- | --- |

b)

a punkte nurodyta pagrindinė patronuojančioji įmonė neturi 3 dalyje nurodytos vidutinės arba didžiosios patronuojamosios įmonės
  , kuriai jau taikomos ataskaitų tekimo prievolės
  .

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48b straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Euro neįsivedusių valstybių narių atveju 1, 3 ir 5 dalyse nurodytų sumų ekvivalentas nacionaline valiuta yra apskaičiuojamas taikant Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtą tos dienos, kurią įsigaliojo šis skyrius, valiutų keitimo kursą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7a.
     
  Euro neįsivedusių valstybių narių atveju 1, 3 ir 5 dalyse nurodytų sumų ekvivalentas nacionaline valiuta yra apskaičiuojamas taikant Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtą tos dienos, kurią įsigaliojo šis skyrius, valiutų keitimo kursą.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodyta informacija apima: | 2.   1 dalyje nurodyta informacija
  pateikiama bendruoju šablonu ir
  apima šiuos duomenis,
  suskirstytus pagal mokesčių jurisdikcijas
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodyta informacija apima:

2.   1 dalyje nurodyta informacija
  pateikiama bendruoju šablonu ir
  apima šiuos duomenis,
  suskirstytus pagal mokesčių jurisdikcijas
  :

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | trumpą
  veiklos pobūdžio apibūdinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

trumpą
  veiklos pobūdžio apibūdinimą;

trumpą

| a) | pagrindinės įmonės pavadinimą ir, jei taikoma, visų patronuojamųjų įmonių sąrašą, trumpą jų
  veiklos pobūdžio apibūdinimą
  ir atitinkamą jų geografinę vietą
  ; |
| --- | --- |

a)

pagrindinės įmonės pavadinimą ir, jei taikoma, visų patronuojamųjų įmonių sąrašą, trumpą jų
  veiklos pobūdžio apibūdinimą
  ir atitinkamą jų geografinę vietą
  ;

pagrindinės įmonės pavadinimą ir, jei taikoma, visų patronuojamųjų įmonių sąrašą, trumpą jų

ir atitinkamą jų geografinę vietą

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | darbuotojų skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

darbuotojų skaičių;

| b) | darbuotojų skaičių
  , išreikštą visą darbo dieną dirbančių darbuotojų skaičiumi
  ; |
| --- | --- |

b)

darbuotojų skaičių
  , išreikštą visą darbo dieną dirbančių darbuotojų skaičiumi
  ;

, išreikštą visą darbo dieną dirbančių darbuotojų skaičiumi

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | ilgalaikį turtą, išskyrus grynuosius pinigus ir grynųjų pinigų ekvivalentus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

ilgalaikį turtą, išskyrus grynuosius pinigus ir grynųjų pinigų ekvivalentus;

ilgalaikį turtą, išskyrus grynuosius pinigus ir grynųjų pinigų ekvivalentus;

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | grynųjų pajamų sumą,
  į kurią įtraukiamos pajamos
  ,
  gautos
  su susijusiomis šalimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

grynųjų pajamų sumą,
  į kurią įtraukiamos pajamos
  ,
  gautos
  su susijusiomis šalimis;

į kurią įtraukiamos pajamos

gautos

| c) | grynųjų pajamų sumą,
  įskaitant atskyrimą tarp pajamų
  ,
  gautų
  su susijusiomis
  šalimis, ir pajamų, gautų su nesusijusiomis
  šalimis; |
| --- | --- |

c)

grynųjų pajamų sumą,
  įskaitant atskyrimą tarp pajamų
  ,
  gautų
  su susijusiomis
  šalimis, ir pajamų, gautų su nesusijusiomis
  šalimis;

įskaitant atskyrimą tarp pajamų

gautų

šalimis, ir pajamų, gautų su nesusijusiomis

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 2 dalies g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ga) | įstatinį kapitalą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ga)

ga)

įstatinį kapitalą;

įstatinį kapitalą;

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 2 dalies g b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | gb) | gautas valstybės subsidijas ir politikams, politinėms organizacijoms bei politiniams fondams dovanotas lėšas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

gb)

gb)

gautas valstybės subsidijas ir politikams, politinėms organizacijoms bei politiniams fondams dovanotas lėšas;

gautas valstybės subsidijas ir politikams, politinėms organizacijoms bei politiniams fondams dovanotas lėšas;

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 2 dalies g c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | gc) | ar įmonės, patronuojamosios įmonės ar filialai naudojasi lengvatine mokesčių tvarka, lengvatiniu pajamų iš patentų apmokestinimu ar lygiaverte tvarka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

gc)

gc)

ar įmonės, patronuojamosios įmonės ar filialai naudojasi lengvatine mokesčių tvarka, lengvatiniu pajamų iš patentų apmokestinimu ar lygiaverte tvarka;

ar įmonės, patronuojamosios įmonės ar filialai naudojasi lengvatine mokesčių tvarka, lengvatiniu pajamų iš patentų apmokestinimu ar lygiaverte tvarka;

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 dalyje nurodyta informacija ataskaitoje turi būti pateikta atskirai apie kiekvieną valstybę narę. Jeigu valstybė narė apima kelias mokesčių jurisdikcijas, informacija
  sujungiama valstybės narės lygmeniu
  . | 2 dalyje nurodyta informacija ataskaitoje turi būti pateikta atskirai apie kiekvieną valstybę narę. Jeigu valstybė narė apima kelias mokesčių jurisdikcijas, informacija
  nurodoma atskirai apie kiekvieną mokesčių jurisdikciją
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2 dalyje nurodyta informacija ataskaitoje turi būti pateikta atskirai apie kiekvieną valstybę narę. Jeigu valstybė narė apima kelias mokesčių jurisdikcijas, informacija
  sujungiama valstybės narės lygmeniu
  .

sujungiama valstybės narės lygmeniu

2 dalyje nurodyta informacija ataskaitoje turi būti pateikta atskirai apie kiekvieną valstybę narę. Jeigu valstybė narė apima kelias mokesčių jurisdikcijas, informacija
  nurodoma atskirai apie kiekvieną mokesčių jurisdikciją
  .

nurodoma atskirai apie kiekvieną mokesčių jurisdikciją

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be to, šio straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija ataskaitoje pateikiama atskirai pagal kiekvieną mokesčių jurisdikciją,
  kuri praėjusių finansinių metų pabaigoje buvo įtraukta į bendrą tam tikrų mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašą, sudarytą pagal 48 g straipsnį, jeigu ataskaitoje pagal 48e straipsnyje nurodytą atsakomybės tvarką tiesiogiai nepatvirtinama, kad tokios mokesčių jurisdikcijos teisės aktais reglamentuojamos grupės susijusios įmonės tiesiogiai nesudaro sandorių su valstybės narės teisės aktais reglamentuojamos tos pačios grupės susijusia įmone
  . | Be to, šio straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija ataskaitoje pateikiama atskirai pagal kiekvieną mokesčių jurisdikciją,
  veikiančią ne Sąjungoje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Be to, šio straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija ataskaitoje pateikiama atskirai pagal kiekvieną mokesčių jurisdikciją,
  kuri praėjusių finansinių metų pabaigoje buvo įtraukta į bendrą tam tikrų mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašą, sudarytą pagal 48 g straipsnį, jeigu ataskaitoje pagal 48e straipsnyje nurodytą atsakomybės tvarką tiesiogiai nepatvirtinama, kad tokios mokesčių jurisdikcijos teisės aktais reglamentuojamos grupės susijusios įmonės tiesiogiai nesudaro sandorių su valstybės narės teisės aktais reglamentuojamos tos pačios grupės susijusia įmone
  .

kuri praėjusių finansinių metų pabaigoje buvo įtraukta į bendrą tam tikrų mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašą, sudarytą pagal 48 g straipsnį, jeigu ataskaitoje pagal 48e straipsnyje nurodytą atsakomybės tvarką tiesiogiai nepatvirtinama, kad tokios mokesčių jurisdikcijos teisės aktais reglamentuojamos grupės susijusios įmonės tiesiogiai nesudaro sandorių su valstybės narės teisės aktais reglamentuojamos tos pačios grupės susijusia įmone

Be to, šio straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija ataskaitoje pateikiama atskirai pagal kiekvieną mokesčių jurisdikciją,
  veikiančią ne Sąjungoje
  .

veikiančią ne Sąjungoje

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 dalyje nurodyta informacija apie kitas mokesčių jurisdikcijas ataskaitoje pateikiama agreguota. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2 dalyje nurodyta informacija apie kitas mokesčių jurisdikcijas ataskaitoje pateikiama agreguota.

2 dalyje nurodyta informacija apie kitas mokesčių jurisdikcijas ataskaitoje pateikiama agreguota.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 3 dalies 3 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Kad būtų apsaugota neskelbtina komercinė informacija ir užtikrinta sąžininga konkurencija, valstybės narės gali leisti į ataskaitą laikinai neįtraukti vieno ar daugiau konkrečių šiame straipsnyje išvardytų informacijos apie veiklą vienoje ar daugiau konkrečių mokesčių jurisdikcijų elementų, jei juos atskleidus dėl jų pobūdžio būtų smarkiai pakenkta 48b straipsnio 1 dalyje ir 48b straipsnio 3 dalyje nurodytų įmonių, su kuriomis jie susiję, komercinei padėčiai. Neatskleidus tokios informacijos netrukdoma teisingai ir subalansuotai suprasti įmonės mokestinę padėtį. Apie tų elementų neįtraukimą nurodoma ataskaitoje kartu kiekvienai mokesčių jurisdikcijai pateikiant deramai pagrįstą paaiškinimą, kodėl taip padaryta, ir nurodant susijusią (–ias) mokesčių jurisdikciją (–as). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kad būtų apsaugota neskelbtina komercinė informacija ir užtikrinta sąžininga konkurencija, valstybės narės gali leisti į ataskaitą laikinai neįtraukti vieno ar daugiau konkrečių šiame straipsnyje išvardytų informacijos apie veiklą vienoje ar daugiau konkrečių mokesčių jurisdikcijų elementų, jei juos atskleidus dėl jų pobūdžio būtų smarkiai pakenkta 48b straipsnio 1 dalyje ir 48b straipsnio 3 dalyje nurodytų įmonių, su kuriomis jie susiję, komercinei padėčiai. Neatskleidus tokios informacijos netrukdoma teisingai ir subalansuotai suprasti įmonės mokestinę padėtį. Apie tų elementų neįtraukimą nurodoma ataskaitoje kartu kiekvienai mokesčių jurisdikcijai pateikiant deramai pagrįstą paaiškinimą, kodėl taip padaryta, ir nurodant susijusią (–ias) mokesčių jurisdikciją (–as).

Kad būtų apsaugota neskelbtina komercinė informacija ir užtikrinta sąžininga konkurencija, valstybės narės gali leisti į ataskaitą laikinai neįtraukti vieno ar daugiau konkrečių šiame straipsnyje išvardytų informacijos apie veiklą vienoje ar daugiau konkrečių mokesčių jurisdikcijų elementų, jei juos atskleidus dėl jų pobūdžio būtų smarkiai pakenkta 48b straipsnio 1 dalyje ir 48b straipsnio 3 dalyje nurodytų įmonių, su kuriomis jie susiję, komercinei padėčiai. Neatskleidus tokios informacijos netrukdoma teisingai ir subalansuotai suprasti įmonės mokestinę padėtį. Apie tų elementų neįtraukimą nurodoma ataskaitoje kartu kiekvienai mokesčių jurisdikcijai pateikiant deramai pagrįstą paaiškinimą, kodėl taip padaryta, ir nurodant susijusią (–ias) mokesčių jurisdikciją (–as).

Pakeitimas 69/rev

Pakeitimas 69/rev

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 3 dalies 3 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės nustato, kad norint nepateikti tokios informacijos reikia gauti išankstinį kompetentingos nacionalinės institucijos leidimą. Įmonė turi kasmet gauti naują leidimą iš kompetentingos institucijos, kuri priims sprendimą remdamasi nauju padėties įvertinimu. Jei į ataskaitą neįtraukta informacija nebeatitinka 3a pastraipoje nustatyto reikalavimo, ji nedelsiant viešai paskelbiama. Pasibaigus informacijos neatskleidimo laikotarpiui, įmonė taip pat privalo atgaline data aritmetinio vidurkio pavidalu atskleisti informaciją, kurios pagal šį straipsnį reikalaujama už praėjusius metus, susijusius su neatskleidimo laikotarpiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės nustato, kad norint nepateikti tokios informacijos reikia gauti išankstinį kompetentingos nacionalinės institucijos leidimą. Įmonė turi kasmet gauti naują leidimą iš kompetentingos institucijos, kuri priims sprendimą remdamasi nauju padėties įvertinimu. Jei į ataskaitą neįtraukta informacija nebeatitinka 3a pastraipoje nustatyto reikalavimo, ji nedelsiant viešai paskelbiama. Pasibaigus informacijos neatskleidimo laikotarpiui, įmonė taip pat privalo atgaline data aritmetinio vidurkio pavidalu atskleisti informaciją, kurios pagal šį straipsnį reikalaujama už praėjusius metus, susijusius su neatskleidimo laikotarpiu.

Valstybės narės nustato, kad norint nepateikti tokios informacijos reikia gauti išankstinį kompetentingos nacionalinės institucijos leidimą. Įmonė turi kasmet gauti naują leidimą iš kompetentingos institucijos, kuri priims sprendimą remdamasi nauju padėties įvertinimu. Jei į ataskaitą neįtraukta informacija nebeatitinka 3a pastraipoje nustatyto reikalavimo, ji nedelsiant viešai paskelbiama. Pasibaigus informacijos neatskleidimo laikotarpiui, įmonė taip pat privalo atgaline data aritmetinio vidurkio pavidalu atskleisti informaciją, kurios pagal šį straipsnį reikalaujama už praėjusius metus, susijusius su neatskleidimo laikotarpiu.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 3 dalies 3 c pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės praneša Komisijai apie sprendimą leisti taikyti tokią laikiną nukrypti leidžiančią nuostatą ir konfidencialiai perduoda jai į ataskaitą neįtrauktą informaciją kartu su išsamiu leidimo taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą paaiškinimu. Komisija kasmet savo interneto svetainėje skelbia iš valstybių narių gautus pranešimus ir pateiktus paaiškinimus pagal 3a pastraipą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės praneša Komisijai apie sprendimą leisti taikyti tokią laikiną nukrypti leidžiančią nuostatą ir konfidencialiai perduoda jai į ataskaitą neįtrauktą informaciją kartu su išsamiu leidimo taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą paaiškinimu. Komisija kasmet savo interneto svetainėje skelbia iš valstybių narių gautus pranešimus ir pateiktus paaiškinimus pagal 3a pastraipą.

Valstybės narės praneša Komisijai apie sprendimą leisti taikyti tokią laikiną nukrypti leidžiančią nuostatą ir konfidencialiai perduoda jai į ataskaitą neįtrauktą informaciją kartu su išsamiu leidimo taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą paaiškinimu. Komisija kasmet savo interneto svetainėje skelbia iš valstybių narių gautus pranešimus ir pateiktus paaiškinimus pagal 3a pastraipą.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 3 dalies 3 d pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija tikrina, ar deramai laikomasi 3a pastraipoje nustatyto reikalavimo, ir stebi, kaip taikoma tokia laikina nukrypti leidžianti nuostata, kurią taikyti leido nacionalinės valdžios institucijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija tikrina, ar deramai laikomasi 3a pastraipoje nustatyto reikalavimo, ir stebi, kaip taikoma tokia laikina nukrypti leidžianti nuostata, kurią taikyti leido nacionalinės valdžios institucijos.

Komisija tikrina, ar deramai laikomasi 3a pastraipoje nustatyto reikalavimo, ir stebi, kaip taikoma tokia laikina nukrypti leidžianti nuostata, kurią taikyti leido nacionalinės valdžios institucijos.

Pakeitimas 70/rev

Pakeitimas 70/rev

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

1 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 3 dalies 3 e pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jei Komisija, atlikusi pagal 3c pastraipą gautos informacijos įvertinimą, nusprendžia, kad 3a pastraipoje nustatytas reikalavimas nėra įvykdytas, atitinkama įmonė nedelsdama viešai paskelbia tą informaciją. Pasibaigus informacijos neatskleidimo laikotarpiui, įmonė taip pat privalo atgaline data aritmetinio vidurkio pavidalu atskleisti informaciją, kurios pagal šį straipsnį reikalaujama už praėjusius metus, susijusius su neatskleidimo laikotarpiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei Komisija, atlikusi pagal 3c pastraipą gautos informacijos įvertinimą, nusprendžia, kad 3a pastraipoje nustatytas reikalavimas nėra įvykdytas, atitinkama įmonė nedelsdama viešai paskelbia tą informaciją. Pasibaigus informacijos neatskleidimo laikotarpiui, įmonė taip pat privalo atgaline data aritmetinio vidurkio pavidalu atskleisti informaciją, kurios pagal šį straipsnį reikalaujama už praėjusius metus, susijusius su neatskleidimo laikotarpiu.

Jei Komisija, atlikusi pagal 3c pastraipą gautos informacijos įvertinimą, nusprendžia, kad 3a pastraipoje nustatytas reikalavimas nėra įvykdytas, atitinkama įmonė nedelsdama viešai paskelbia tą informaciją. Pasibaigus informacijos neatskleidimo laikotarpiui, įmonė taip pat privalo atgaline data aritmetinio vidurkio pavidalu atskleisti informaciją, kurios pagal šį straipsnį reikalaujama už praėjusius metus, susijusius su neatskleidimo laikotarpiu.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 3 dalies 3 f pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija deleguotuoju aktu priima gaires, kad padėtų valstybėms narėms nustatyti, kuriais atvejais informacijos paskelbimas galėtų smarkiai pakenkti įmonių, su kuriomis ji susijusi, komercinei padėčiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija deleguotuoju aktu priima gaires, kad padėtų valstybėms narėms nustatyti, kuriais atvejais informacijos paskelbimas galėtų smarkiai pakenkti įmonių, su kuriomis ji susijusi, komercinei padėčiai.

Komisija deleguotuoju aktu priima gaires, kad padėtų valstybėms narėms nustatyti, kuriais atvejais informacijos paskelbimas galėtų smarkiai pakenkti įmonių, su kuriomis ji susijusi, komercinei padėčiai.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48c straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Ataskaita apie pelno mokestį skelbiama ir yra prieinama interneto svetainėje bent viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų. | 5.   Ataskaita apie pelno mokestį skelbiama
  bendruoju šablonu, nemokamai prieinamu atviruoju duomenų formatu
  ir yra prieinama
  visuomenei patronuojamosios įmonės arba susijusios įmonės
  interneto svetainėje
  jos paskelbimo dieną
  bent viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų.
  Tą pačią dieną įmonė taip pat turi pateikti ataskaitą viešajame registre, kurį tvarko Komisija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Ataskaita apie pelno mokestį skelbiama ir yra prieinama interneto svetainėje bent viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų.

5.   Ataskaita apie pelno mokestį skelbiama
  bendruoju šablonu, nemokamai prieinamu atviruoju duomenų formatu
  ir yra prieinama
  visuomenei patronuojamosios įmonės arba susijusios įmonės
  interneto svetainėje
  jos paskelbimo dieną
  bent viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų.
  Tą pačią dieną įmonė taip pat turi pateikti ataskaitą viešajame registre, kurį tvarko Komisija.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48e straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Valstybės
  narės užtikrina, kad 48b straipsnio 1 dalyje nurodytos pagrindinės patronuojančiosios įmonės administraciniai, valdymo ir priežiūros organų nariai, veikdami pagal kompetenciją, kuri jiems suteikta nacionalinės teisės aktais, būtų bendrai atsakingi už užtikrinimą, kad ataskaitos apie pelno mokestį būtų parengtos, paskelbtos ir prieinamos pagal 48b, 48c ir 48d straipsnius. | 1.   
  Kad būtų sustiprinta atskaitomybė trečiųjų šalių atžvilgiu ir užtikrintas tinkamas valdymas, valstybės
  narės užtikrina, kad 48b straipsnio 1 dalyje nurodytos pagrindinės patronuojančiosios įmonės administraciniai, valdymo ir priežiūros organų nariai, veikdami pagal kompetenciją, kuri jiems suteikta nacionalinės teisės aktais, būtų bendrai atsakingi už užtikrinimą, kad ataskaitos apie pelno mokestį būtų parengtos, paskelbtos ir prieinamos pagal 48b, 48c ir 48d straipsnius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Valstybės
  narės užtikrina, kad 48b straipsnio 1 dalyje nurodytos pagrindinės patronuojančiosios įmonės administraciniai, valdymo ir priežiūros organų nariai, veikdami pagal kompetenciją, kuri jiems suteikta nacionalinės teisės aktais, būtų bendrai atsakingi už užtikrinimą, kad ataskaitos apie pelno mokestį būtų parengtos, paskelbtos ir prieinamos pagal 48b, 48c ir 48d straipsnius.

1.   
  Kad būtų sustiprinta atskaitomybė trečiųjų šalių atžvilgiu ir užtikrintas tinkamas valdymas, valstybės
  narės užtikrina, kad 48b straipsnio 1 dalyje nurodytos pagrindinės patronuojančiosios įmonės administraciniai, valdymo ir priežiūros organų nariai, veikdami pagal kompetenciją, kuri jiems suteikta nacionalinės teisės aktais, būtų bendrai atsakingi už užtikrinimą, kad ataskaitos apie pelno mokestį būtų parengtos, paskelbtos ir prieinamos pagal 48b, 48c ir 48d straipsnius.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48 g straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 48 g straipsnis | Išbraukta. |
| Bendras tam tikrų mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašas | |
| Remiantis 49 straipsniu, Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, susijusius su bendro tam tikrų mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašo sudarymu. Šis sąrašas grindžiamas mokesčių jurisdikcijų, neatitinkančių toliau išvardytų kriterijų, vertinimu. Šie kriterijai: | |
| 1. | skaidrumas ir informacijos mainai, įskaitant keitimąsi informacija gavus prašymą ir automatinius finansinių sąskaitų informacijos mokesčių klausimais mainus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

48 g straipsnis

48 g straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Bendras tam tikrų mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašas

Bendras tam tikrų mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašas

Remiantis 49 straipsniu, Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, susijusius su bendro tam tikrų mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašo sudarymu. Šis sąrašas grindžiamas mokesčių jurisdikcijų, neatitinkančių toliau išvardytų kriterijų, vertinimu. Šie kriterijai:

Remiantis 49 straipsniu, Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, susijusius su bendro tam tikrų mokesčių jurisdikcijų Sąjungos sąrašo sudarymu. Šis sąrašas grindžiamas mokesčių jurisdikcijų, neatitinkančių toliau išvardytų kriterijų, vertinimu. Šie kriterijai:

1.

1.

skaidrumas ir informacijos mainai, įskaitant keitimąsi informacija gavus prašymą ir automatinius finansinių sąskaitų informacijos mokesčių klausimais mainus;

skaidrumas ir informacijos mainai, įskaitant keitimąsi informacija gavus prašymą ir automatinius finansinių sąskaitų informacijos mokesčių klausimais mainus;

| 2. | sąžininga konkurencija mokesčių srityje; |
| --- | --- |

2.

2.

sąžininga konkurencija mokesčių srityje;

sąžininga konkurencija mokesčių srityje;

| 3. | G 20 ir (arba) EBPO nustatyti standartai; |
| --- | --- |

3.

3.

G 20 ir (arba) EBPO nustatyti standartai;

G 20 ir (arba) EBPO nustatyti standartai;

| 4. | kiti susiję standartai, įskaitant tarptautinius standartus, kuriuos nustatė Finansinių veiksmų darbo grupė. |
| --- | --- |

4.

4.

kiti susiję standartai, įskaitant tarptautinius standartus, kuriuos nustatė Finansinių veiksmų darbo grupė.

kiti susiję standartai, įskaitant tarptautinius standartus, kuriuos nustatė Finansinių veiksmų darbo grupė.

Komisija reguliariai šį sąrašą peržiūrės ir prireikus jį keis, atsižvelgdama į naujas aplinkybes.

Komisija reguliariai šį sąrašą peržiūrės ir prireikus jį keis, atsižvelgdama į naujas aplinkybes.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2013/34/ES

48i straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija praneš apie ataskaitų teikimo prievolių, nustatytų 48a–48f straipsniuose, atitiktį ir poveikį. Į pranešimą įtraukiamas vertinimas, ar ataskaitos apie pelno mokestį teikimas duoda tinkamų ir proporcingų rezultatų atsižvelgiant į poreikį užtikrinti pakankamą skaidrumo lygį ir
  konkurencingos
  įmonių
  aplinkos poreikį
  . | Komisija praneša apie ataskaitų teikimo prievolių, nustatytų 48a–48f straipsniuose, atitiktį ir poveikį. Į pranešimą įtraukiamas vertinimas, ar ataskaitos apie pelno mokestį teikimas duoda tinkamų ir proporcingų rezultatų
  , ir jame įvertinamos konsoliduotųjų grynųjų pajamų ribos, iš kurią viršijančių įmonių ir filialų reikalaujama pranešti apie pelno mokestį, mažinimo sąnaudos ir nauda. Be to, ataskaitoje įvertinama bet kokia būtinybė imtis tolesnių papildomų veiksmų
  atsižvelgiant į poreikį užtikrinti pakankamą skaidrumo lygį ir
  poreikį išsaugoti ir užtikrinti konkurencingą
  įmonių
  ir privačių investicijų aplinką
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija praneš apie ataskaitų teikimo prievolių, nustatytų 48a–48f straipsniuose, atitiktį ir poveikį. Į pranešimą įtraukiamas vertinimas, ar ataskaitos apie pelno mokestį teikimas duoda tinkamų ir proporcingų rezultatų atsižvelgiant į poreikį užtikrinti pakankamą skaidrumo lygį ir
  konkurencingos
  įmonių
  aplinkos poreikį
  .

konkurencingos

aplinkos poreikį

Komisija praneša apie ataskaitų teikimo prievolių, nustatytų 48a–48f straipsniuose, atitiktį ir poveikį. Į pranešimą įtraukiamas vertinimas, ar ataskaitos apie pelno mokestį teikimas duoda tinkamų ir proporcingų rezultatų
  , ir jame įvertinamos konsoliduotųjų grynųjų pajamų ribos, iš kurią viršijančių įmonių ir filialų reikalaujama pranešti apie pelno mokestį, mažinimo sąnaudos ir nauda. Be to, ataskaitoje įvertinama bet kokia būtinybė imtis tolesnių papildomų veiksmų
  atsižvelgiant į poreikį užtikrinti pakankamą skaidrumo lygį ir
  poreikį išsaugoti ir užtikrinti konkurencingą
  įmonių
  ir privačių investicijų aplinką
  .

praneša

, ir jame įvertinamos konsoliduotųjų grynųjų pajamų ribos, iš kurią viršijančių įmonių ir filialų reikalaujama pranešti apie pelno mokestį, mažinimo sąnaudos ir nauda. Be to, ataskaitoje įvertinama bet kokia būtinybė imtis tolesnių papildomų veiksmų

poreikį išsaugoti ir užtikrinti konkurencingą

ir privačių investicijų aplinką

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 2 a punktas (naujas)

Direktyva 2013/34/ES

48i a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

įterpiamas šis straipsnis:

įterpiamas šis straipsnis:

„48ia straipsnis

„48ia straipsnis

Ne vėliau kaip per 4 metus nuo šios direktyvos priėmimo dienos ir atsižvelgdama į padėtį EBPO lygmeniu, Komisija peržiūri ir įvertina šio skyriaus nuostatas ir pateikia ataskaitą dėl šių nuostatų, visų pirma susijusių su:

Ne vėliau kaip per 4 metus nuo šios direktyvos priėmimo dienos ir atsižvelgdama į padėtį EBPO lygmeniu, Komisija peržiūri ir įvertina šio skyriaus nuostatas ir pateikia ataskaitą dėl šių nuostatų, visų pirma susijusių su:

| — | įmonėmis ir filialais, iš kurių reikalaujama pateikti ataskaitas apie pelno mokestį, visų pirma apie tai, ar būtų tikslinga išplėsti šio skyriaus taikymo sritį įtraukiant į ją didžiąsias įmones, apibrėžtas šios direktyvos 3 straipsnio 4 dalyje, ir didžiąsias grupes, apibrėžtas 3 straipsnio 7d dalyje; |
| --- | --- |

—

įmonėmis ir filialais, iš kurių reikalaujama pateikti ataskaitas apie pelno mokestį, visų pirma apie tai, ar būtų tikslinga išplėsti šio skyriaus taikymo sritį įtraukiant į ją didžiąsias įmones, apibrėžtas šios direktyvos 3 straipsnio 4 dalyje, ir didžiąsias grupes, apibrėžtas 3 straipsnio 7d dalyje;

įmonėmis ir filialais, iš kurių reikalaujama pateikti ataskaitas apie pelno mokestį, visų pirma apie tai, ar būtų tikslinga išplėsti šio skyriaus taikymo sritį įtraukiant į ją didžiąsias įmones, apibrėžtas šios direktyvos 3 straipsnio 4 dalyje, ir didžiąsias grupes, apibrėžtas 3 straipsnio 7d dalyje;

| — | ataskaitos apie pelno mokestį turiniu, apibrėžtu 48c straipsnyje; |
| --- | --- |

—

ataskaitos apie pelno mokestį turiniu, apibrėžtu 48c straipsnyje;

ataskaitos apie pelno mokestį turiniu, apibrėžtu 48c straipsnyje;

| — | laikina nukrypti leidžiančia nuostata, numatyta 48c straipsnio 3 dalies 3a–3f pastraipose. |
| --- | --- |

—

laikina nukrypti leidžiančia nuostata, numatyta 48c straipsnio 3 dalies 3a–3f pastraipose.

laikina nukrypti leidžiančia nuostata, numatyta 48c straipsnio 3 dalies 3a–3f pastraipose.

Komisija ataskaitą ir, prireikus, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.“

Komisija ataskaitą ir, prireikus, pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.“

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 2 b punktas (naujas)

Direktyva 2013/34/ES

48i b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b) | įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b)

2b)

įterpiamas šis straipsnis:

įterpiamas šis straipsnis:

„48ib straipsnis

„48ib straipsnis

Bendras ataskaitos šablonas

Bendras ataskaitos šablonas

Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus, parengia bendrą šabloną, kuris nurodytas 48b straipsnio 1, 3, 4 ir 6 dalyse ir 48c straipsnio 5 dalyje. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 50 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus, parengia bendrą šabloną, kuris nurodytas 48b straipsnio 1, 3, 4 ir 6 dalyse ir 48c straipsnio 5 dalyje. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 50 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 3 punkto b papunktis

Direktyva 2013/34/ES

49 straipsnio 3a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3a)   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi
  [data]
  Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.“ | 3a)   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi
  2016 m. balandžio 13 d.
  Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (*1) nustatytais principais
  , ypač atsižvelgdama į Sutarčių ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi
  [data]
  Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.“

3a)   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi
  2016 m. balandžio 13 d.
  Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros

   (*1) nustatytais principais
  , ypač atsižvelgdama į Sutarčių ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatas
  .

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 3 a punktas (naujas)

Direktyva 2013/34/ES

51 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a) | 51 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)

3a)

51 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

51 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

Valstybės narės
  numato sankcijas
  ,
  taikomas
  už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus, ir imasi visų būtinų
  jų įgyvendinimą užtikrinančių priemonių
  . Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios.

„Valstybės narės
  nustato sankcijų
  ,
  taikomų
  už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus,
  taisykles
  ir imasi visų būtinų
  priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos
  . Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios.

nustato sankcijų

taikomų

taisykles

priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos

Valstybės narės numato bent administracines priemones ir sankcijas, taikytinas įmonėms pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas.

Valstybės narės numato bent administracines priemones ir sankcijas, taikytinas įmonėms pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas.

Valstybės narės apie tas nuostatas praneša Komisijai ne vėliau kaip iki ... [prašom įrašyti datą: vieni metai po įsigaliojimo dienos] ir nedelsdamos praneša apie visus paskesnius poveikį šioms nuostatoms turinčius pakeitimus.

Valstybės narės apie tas nuostatas praneša Komisijai ne vėliau kaip iki ... [prašom įrašyti datą: vieni metai po įsigaliojimo dienos] ir nedelsdamos praneša apie visus paskesnius poveikį šioms nuostatoms turinčius pakeitimus.

Komisija ne vėliau kaip ... [treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] sudaro kiekvienos valstybės narės pagal šią direktyvą nustatytų priemonių ir sankcijų sąrašą.“

Komisija ne vėliau kaip ... [treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] sudaro kiekvienos valstybės narės pagal šią direktyvą nustatytų priemonių ir sankcijų sąrašą.“

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas nagrinėti atsakingiems komitetams, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0227/2017).

1

(16)  COM(2015)0610, 2015 m. spalio 27 d.

16

(17)  COM(2014)0910, 2014 m. gruodžio 16 d.

17

(16)  COM(2015)0610, 2015 m. spalio 27 d.

16

(17)  COM(2014)0910, 2014 m. gruodžio 16 d.

17

(18)  2015/2010(INL).

18

(18)  2015/2010(INL).

18

(20)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

20

(20)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

20

(1a)  
  2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1.)

1a

2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1.)

(1a)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

1a

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(24)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

24

(24)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

24

(*1)  

  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

*1

OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/227 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/227

---

P8_TA(2017)0285

Laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai nustatymas ***I

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai, kuriomis papildomos prekybos lengvatos, taikomos pagal Asociacijos susitarimą, nustatymo (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 334/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0631), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0631),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0392/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0392/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0193/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0193/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos, kuris bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje kartu su galutiniu pagal teisėkūros procedūrą priimamu aktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ši pozicija pakeičia 2017 m. birželio 1 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0236).

---

P8_TC1-COD(2016)0308

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai, kuriomis papildomos prekybos lengvatos, taikomos pagal Asociacijos susitarimą, nustatymo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/1566.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas, susijęs su Reglamento dėl laikinųjų autonominių prekybos priemonių Ukrainai 3 straipsniu

Komisija pažymi, kad jeigu galimybės sustabdyti lengvatinių priemonių taikymą iki visiško metinių nulinių tarifinių kvotų žemės ūkio produktams panaudojimo nebus, Komisija teiks siūlymą ateinančiais metais šias nuolaidas sumažinti arba sustabdyti jų taikymą.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/229 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/229

---

P8_TA(2017)0286

2017 m. bendrojo biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 2 projektas, kuriuo įtraukiamas 2016 finansiniais metais susidaręs perteklius

2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projekto: 2016 finansinių metų pertekliaus įrašymas į biudžetą (09437/2017 – C8-0190/2017 – 2017/2061(BUD))

(2018/C 334/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/20021 (1), ir ypač į jo 41 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/20021 (1), ir ypač į jo 41 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2016 m. gruodžio 1 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2016 m. gruodžio 1 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projektą, kurį Komisija patvirtino 2017 m. balandžio 12 d. (COM(2017)0188), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projektą, kurį Komisija patvirtino 2017 m. balandžio 12 d. (COM(2017)0188),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 8 d. priimtą ir 2017 m. birželio 9 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projekto (09437/2017 – C8-0190/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 8 d. priimtą ir 2017 m. birželio 9 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projekto (09437/2017 – C8-0190/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0229/2017),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projektu siekiama į 2017 m. biudžetą įrašyti 2016 finansinių metų perteklių, kuris siekia 6 405 mln. EUR; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projektu siekiama į 2017 m. biudžetą įrašyti 2016 finansinių metų perteklių, kuris siekia 6 405 mln. EUR;

| B. | kadangi pagrindiniai šio pertekliaus komponentai apima didesnes nei planuota pajamas, sudarančias 1 688 mln. EUR, išlaidoms nepanaudotą 4 889 mln. EUR sumą ir - 173 mln. EUR sumą siekiančius valiutų keitimo kurso skirtumus; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagrindiniai šio pertekliaus komponentai apima didesnes nei planuota pajamas, sudarančias 1 688 mln. EUR, išlaidoms nepanaudotą 4 889 mln. EUR sumą ir - 173 mln. EUR sumą siekiančius valiutų keitimo kurso skirtumus;

| C. | kadangi du pagrindiniai pajamų komponentai apima palūkanas už pavėluotus mokėjimus ir baudas (3 052 mln. EUR) bei neigiamą nuosavų išteklių įgyvendinimo rezultatą (1 511 mln. EUR); |
| --- | --- |

C.

kadangi du pagrindiniai pajamų komponentai apima palūkanas už pavėluotus mokėjimus ir baudas (3 052 mln. EUR) bei neigiamą nuosavų išteklių įgyvendinimo rezultatą (1 511 mln. EUR);

| D. | kadangi, kalbant apie išlaidas, nepakankamas įgyvendinimas 2016 m. siekia 4 825 mln. EUR, 2015 m. perkėlimų į kitą laikotarpį pagal III skirsnį (Komisija) suma sudaro 28 mln. EUR, o su kitomis institucijomis susijusi suma – 35 mln. EUR; |
| --- | --- |

D.

kadangi, kalbant apie išlaidas, nepakankamas įgyvendinimas 2016 m. siekia 4 825 mln. EUR, 2015 m. perkėlimų į kitą laikotarpį pagal III skirsnį (Komisija) suma sudaro 28 mln. EUR, o su kitomis institucijomis susijusi suma – 35 mln. EUR;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projektą, kuris skirtas tik tam, kad į biudžetą būtų įrašytas 2016 m. perteklius, siekiantis 6 405 mln. EUR, vadovaujantis Finansinio reglamento 18 straipsniu ir Tarybos pozicija šiuo klausimu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į itin didelę 2016 m. nepanaudotą 4 889 mln. EUR sumą, nors Taisomuoju biudžetu Nr. 4/2016 mokėjimų asignavimų lygis ir taip buvo sumažintas 7 284,3 mln. EUR; pažymi, kad labai menką mokėjimų asignavimų panaudojimą sanglaudos srityje (1b išlaidų kategorija) iš dalies lemia netikslios valstybių narių prognozės ir vėlavimas paskirti vadovaujančiąsias ir tvirtinančiąsias institucijas nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į neigiamą Didžiosios Britanijos svaro sterlingų nuvertėjimo euro atžvilgiu poveikį – tai pagrindinė 1 511 mln. EUR nuosavų išteklių įplaukų deficito priežastis; pažymi, kad dėl šio deficito galėjo atsirasti didelių Sąjungos biudžeto finansavimo problemų; pastebi, kad tą įplaukų deficitą lėmė vienašališkas Jungtinės Karalystės sprendimas išstoti iš Sąjungos, nors koregavimo problemą teks spręsti visai Sąjungai; primygtinai ragina atsižvelgti į tas išlaidas derantis dėl susitarimo dėl JK ir Sąjungos tarpusavio finansinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ypač atkreipia dėmesį į santykinai didelę baudų sumą 2016 m., kuri iš viso siekė 4 159 mln. EUR, o 2 861 mln. EUR jų įskaičiuoti į 2016 m. perteklių; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina, kad, užuot koregavus BNP pagrįstus įnašus, būtų sudaryta galimybė Sąjungos biudžetui iš naujo panaudoti bet kokį perteklių, atsiradusį dėl nepakankamo asignavimų panaudojimo arba dėl baudų įmonėms, pažeidusioms Sąjungos konkurencijos teisę, siekiant spręsti Sąjungos finansinių poreikių problemą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad, priėmus Taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projektą, 2017 m. 6 405 mln. EUR sumažės valstybių narių BNP pagrįstų įnašų dalis į Sąjungos biudžetą; dar kartą primygtinai ragina valstybes nares pasinaudoti šių grįžtamųjų lėšų suteikiama galimybe siekiant vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su pabėgėlių krize ir užtikrinti reikiamą Sąjungos įnašą į Sąjungos patikos fondus ir į naująjį Europos darnaus vystymosi fondą (6); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Sąjungos institucijas greitai išnagrinėti dar neparengtus ir būsimus Jaunimo užimtumo iniciatyvos ir Europos darnaus vystymosi fondo taisomųjų biudžetų projektus laikantis įsipareigojimų, prisiimtų pagal taikinimo dėl 2017 m. biudžeto procedūrą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šio taisomojo biudžeto projekto kontekste apgailestauja, kad Taryba kelis mėnesius neleido patvirtinti daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio tikslinimo; džiaugiasi, kad Jungtinės Karalystės vyriausybė įvykdė savo pažadą ir panaikino DFP peržiūros blokadą netrukus po visuotinių rinkimų Jungtinėje Karalystėje; tikisi, kad valstybėms narėms grįžtantys finansiniai ištekliai palengvins būsimas derybas dėl susitarimo dėl JK ir Sąjungos tarpusavio finansinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2017 projekto; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 2/2017 yra galutinai priimtas ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 51, 2017 2 28, p. 1.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(5)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(6)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) ir EDVF garantijos bei EDVF garantijų fondo sukūrimo (COM(2016)0586).

---

2017 m. liepos 5 d., trečiadienis

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/231 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/231

---

P8_TA(2017)0291

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: Europos mokėjimo įsakymo procedūra

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. birželio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1896/2006, nustatančio Europos mokėjimo įsakymo procedūrą, I priedas (C(2017)03984 – 2017/2747(DEA))

(2018/C 334/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)03984), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)03984),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. birželio 19 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. birželio 19 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų 2017 m. birželio 22 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų 2017 m. birželio 22 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1896/2006, nustatantį Europos mokėjimo įsakymo procedūrą (1), iš dalies pakeistą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2421 (2), ypač į jo 30 straipsnį ir 31 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1896/2006, nustatantį Europos mokėjimo įsakymo procedūrą (1), iš dalies pakeistą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2421 (2), ypač į jo 30 straipsnį ir 31 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. liepos 4 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. liepos 4 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1896/2006 prieduose pateikiamos formos, naudotinos siekiant palengvinti jo taikymą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1896/2006 prieduose pateikiamos formos, naudotinos siekiant palengvinti jo taikymą;

| B. | kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1896/2006 buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (ES) 2015/2421, kuris bus taikomas nuo 2017 m. liepos 14 d.; kadangi atlikti Europos mokėjimo įsakymo procedūros pakeitimai turėtų būti atspindėti Reglamento (EB) Nr. 1896/2006 I priede; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1896/2006 buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (ES) 2015/2421, kuris bus taikomas nuo 2017 m. liepos 14 d.; kadangi atlikti Europos mokėjimo įsakymo procedūros pakeitimai turėtų būti atspindėti Reglamento (EB) Nr. 1896/2006 I priede;

| C. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1896/2006 I priedą būtina pakeisti ir kadangi naujasis I priedas turėtų būti taikomas tuo pat metu kaip ir Reglamentas (ES) 2015/2421; |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1896/2006 I priedą būtina pakeisti ir kadangi naujasis I priedas turėtų būti taikomas tuo pat metu kaip ir Reglamentas (ES) 2015/2421;

| D. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1896/2006 pakeitimai bus pradėti taikyti nuo 2017 m. liepos 14 d., taigi deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti 2017 m. liepos 14 d.; |
| --- | --- |

D.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1896/2006 pakeitimai bus pradėti taikyti nuo 2017 m. liepos 14 d., taigi deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti 2017 m. liepos 14 d.;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 399, 2006 12 30, p. 1.

(2)  OL L 341, 2015 12 24, p. 1.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/232 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/232

---

P8_TA(2017)0292

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūra

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. birželio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo pakeičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 861/2007, nustatančio Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą, I, II, III ir IV priedai (C(2017)03982 – 2017/2748(DEA))

(2018/C 334/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)03982), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)03982),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. birželio 19 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. birželio 19 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2017 m. birželio 22 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2017 m. birželio 22 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2007, nustatantį Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą (1), su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2421 (2), ir visų pirma jo 26 straipsnį ir 27 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2007, nustatantį Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą (1), su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/2421 (2), ir visų pirma jo 26 straipsnį ir 27 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. liepos 4 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. liepos 4 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 861/2007 prieduose pateikiamos formos, naudotinos siekiant palengvinti jo taikymą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 861/2007 prieduose pateikiamos formos, naudotinos siekiant palengvinti jo taikymą;

| B. | kadangi Reglamentas (EB) Nr. 861/2007 buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (ES) 2015/2421, kuris bus taikomas nuo 2017 m. liepos 14 d.; kadangi Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūros pakeitimai turėtų būti atspindėti nurodytose prieduose pateiktose formose; |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamentas (EB) Nr. 861/2007 buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (ES) 2015/2421, kuris bus taikomas nuo 2017 m. liepos 14 d.; kadangi Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūros pakeitimai turėtų būti atspindėti nurodytose prieduose pateiktose formose;

| C. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 861/2007 I–IV priedus būtina pakeisti ir kadangi nauji I–IV priedai turėtų būti taikomi tuo pat metu kaip ir Reglamentas (ES) 2015/2421; |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 861/2007 I–IV priedus būtina pakeisti ir kadangi nauji I–IV priedai turėtų būti taikomi tuo pat metu kaip ir Reglamentas (ES) 2015/2421;

| D. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 861/2007 pakeitimai bus pradėti taikyti nuo 2017 m. liepos 14 d., taigi deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti 2017 m. liepos 14 d.; |
| --- | --- |

D.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 861/2007 pakeitimai bus pradėti taikyti nuo 2017 m. liepos 14 d., taigi deleguotasis reglamentas turėtų įsigalioti 2017 m. liepos 14 d.;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 199, 2007 7 31, p. 1.

(2)  OL L 341, 2015 12 24, p. 1.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/233 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/233

---

P8_TA(2017)0294

Kigalyje priimtas susitarimas iš dalies pakeisti Monrealio protokolą dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų ***

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų Kigalio pakeitimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07725/2017 – C8-0157/2017 – 2017/0016(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 334/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07725/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07725/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio mėn. Kigalyje (Ruanda) vykusiame 28-ajame Monrealio protokolo šalių susitikime priimtą Monrealio protokolo Kigalio pakeitimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio mėn. Kigalyje (Ruanda) vykusiame 28-ajame Monrealio protokolo šalių susitikime priimtą Monrealio protokolo Kigalio pakeitimą,

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0157/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0157/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A8-0237/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A8-0237/2017),

| 1. | pritaria pakeitimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/234 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/234

---

P8_TA(2017)0295

Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencija dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo ***

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo pakeitimo priėmimo Europos Sąjungos vardu projekto (07524/2017 – C8-0143/2017 – 2013/0448(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 334/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07524/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07524/2017),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo II–IX priedų teksto pakeitimą ir jo papildymą naujais X ir XI priedais (07524/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo II–IX priedų teksto pakeitimą ir jo papildymą naujais X ir XI priedais (07524/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0143/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0143/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis bei į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis bei į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A8-0241/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A8-0241/2017),

| 1. | pritaria protokolo pakeitimo priėmimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/235 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/235

---

P8_TA(2017)0296

Europos Sąjungos ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymas (pritarimo procedūra) ***

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12502/2016 – C8-0517/2016 – 2016/0298(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 334/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12502/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12502/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą (12504/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą (12504/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0517/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0517/2016),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo projekto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo projekto (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalį ir 4 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalį ir 4 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją ir į Vystymosi komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A8-0232/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją ir į Vystymosi komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A8-0232/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kubos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tą dieną priimti tekstai, P8_TA(2017)0297.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/236 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/236

---

P8_TA(2017)0298

Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros ir Eurojusto susitarimo memorandumas *

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pritariama, kad Eurojustas sudarytų Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros ir Eurojusto susitarimo memorandumą, projekto (07536/2017 – C8-0136/2017 – 2017/0804(CNS))

(Konsultavimasis)

(2018/C 334/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (07536/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (07536/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0136/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0136/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/187/TVR, įkuriantį Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (1), ypač į jo 26 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/187/TVR, įkuriantį Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (1), ypač į jo 26 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0215/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0215/2017),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 63, 2002 3 6, p. 1.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/237 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/237

---

P8_TA(2017)0299

Baudžiamosios teisės priemonės kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu ***II

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (06182/1/2017 – C8-0150/2017 – 2012/0193(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 334/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06182/1/2017 – C8-0150/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06182/1/2017 – C8-0150/2017),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0363) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0363) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto kontrolės komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto kontrolės komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0230/2017),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  2014 4 16 priimti tekstai, P7_TA(2014)0427.

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/238 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/238

---

P8_TA(2017)0300

Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinė sistema ***I

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 334/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0884),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0033/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0033/2014),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir į 33 bei 114 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir į 33 bei 114 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos parlamento ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos parlamento ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8-0239/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8-0239/2016),

| 1. | priima kaip savo poziciją per pirmąjį svarstymą 2016 m. spalio 25 d. priimtą tekstą (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 487, 2016 12 28, p. 57.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0400.

---

P8_TC1-COD(2013)0432

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 33 straipsnį

  ir 114 straipsnius
  , [1 pakeit.]

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | muitų sąjungos srities nuostatos yra suderintos Sąjungos teise. Tačiau jų vykdymo užtikrinimas patenka į valstybių narių nacionalinės teisės taikymo sritį; |
| --- | --- |

(1)

muitų sąjungos srities nuostatos yra suderintos Sąjungos teise. Tačiau jų vykdymo užtikrinimas patenka į valstybių narių nacionalinės teisės taikymo sritį;

| (1a) | ši direktyva turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013
   (3)

  (toliau – Kodeksas); [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(1a)

ši direktyva turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013
   (3)

  (toliau – Kodeksas); [2 pakeit.]

| (2) | taigi muitų teisės pažeidimai ir sankcijos reglamentuojami 28 skirtingais teisės normų rinkiniais. Todėl Sąjungos muitų teisės aktų pažeidimas Sąjungoje vertinamas nevienodai ir kiekvienu atveju gali būti skiriamos skirtingo pobūdžio ir griežtumo sankcijos, priklausomai nuo sankciją skiriančios valstybės narės
  , dėl to gali būti, kad valstybės narės praras įplaukų ir atsiras rinkos iškraipymų
  ; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

taigi muitų teisės pažeidimai ir sankcijos reglamentuojami 28 skirtingais teisės normų rinkiniais. Todėl Sąjungos muitų teisės aktų pažeidimas Sąjungoje vertinamas nevienodai ir kiekvienu atveju gali būti skiriamos skirtingo pobūdžio ir griežtumo sankcijos, priklausomai nuo sankciją skiriančios valstybės narės
  , dėl to gali būti, kad valstybės narės praras įplaukų ir atsiras rinkos iškraipymų
  ; [3 pakeit.]

| (3) | toks valstybių narių teisinių sistemų neatitikimas ne tik trukdo optimaliai valdyti

  daro neigiamą poveikį optimaliam
  muitų sąjungą

  sąjungos valdymui ir skaidrumui, kuris yra būtinas siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, kiek tai susiję su skirtingų muitinių taikomais pažeidimų nagrinėjimo būdais
  , bet ir neleidžia sukurti vienodų sąlygų muitų sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams,
  kuriems Sąjungoje jau dabar taikomos skirtingos taisyklės
  , nes daro poveikį jų galimybėms pasinaudoti supaprastinimais ir lengvatomis; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

toks valstybių narių teisinių sistemų neatitikimas ne tik trukdo optimaliai valdyti

  daro neigiamą poveikį optimaliam
  muitų sąjungą

  sąjungos valdymui ir skaidrumui, kuris yra būtinas siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, kiek tai susiję su skirtingų muitinių taikomais pažeidimų nagrinėjimo būdais
  , bet ir neleidžia sukurti vienodų sąlygų muitų sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams,
  kuriems Sąjungoje jau dabar taikomos skirtingos taisyklės
  , nes daro poveikį jų galimybėms pasinaudoti supaprastinimais ir lengvatomis; [4 pakeit.]

| (4) | Kodeksas parengtas atsižvelgiant į daugiašalę elektroninę aplinką, kurioje muitinės palaiko tikralaikį ryšį ir kurioje vienoje valstybėje narėje priimtas sprendimas taikomas visose kitose valstybėse narėse; todėl tai teisinei sistemai reikalingas suderintas vykdymo užtikrinimas. Kodekse taip pat reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų veiksmingas, atgrasančias ir proporcingas sankcijas; |
| --- | --- |

(4)

Kodeksas parengtas atsižvelgiant į daugiašalę elektroninę aplinką, kurioje muitinės palaiko tikralaikį ryšį ir kurioje vienoje valstybėje narėje priimtas sprendimas taikomas visose kitose valstybėse narėse; todėl tai teisinei sistemai reikalingas suderintas vykdymo užtikrinimas. Kodekse taip pat reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų veiksmingas, atgrasančias ir proporcingas sankcijas;

| (5) | šioje direktyvoje nustatyta Sąjungos muitų teisės aktų vykdymo užtikrinimo teisinė sistema atitinka galiojančius teisės aktus dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos, ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017... (4). Muitų teisės pažeidimai, kuriems taikoma šioje direktyvoje nustatyta teisinė sistema, apima muitų teisės pažeidimus, kurie daro poveikį tiems finansiniams interesams, tačiau jiems netaikomi teisės aktai dėl tų finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis, ir muitų teisės pažeidimus, kurie visiškai nedaro poveikio Sąjungos finansiniams interesams; |
| --- | --- |

(5)

šioje direktyvoje nustatyta Sąjungos muitų teisės aktų vykdymo užtikrinimo teisinė sistema atitinka galiojančius teisės aktus dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos, ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017... (4). Muitų teisės pažeidimai, kuriems taikoma šioje direktyvoje nustatyta teisinė sistema, apima muitų teisės pažeidimus, kurie daro poveikį tiems finansiniams interesams, tačiau jiems netaikomi teisės aktai dėl tų finansinių interesų apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis, ir muitų teisės pažeidimus, kurie visiškai nedaro poveikio Sąjungos finansiniams interesams;

| (6) | reikėtų nustatyti veiksmų, kurie turėtų būti laikomi pažeidžiančiais Sąjungos muitų teisės aktus ir už kuriuos turėtų būti skiriamos sankcijos
  pagal šią direktyvą
  , sąrašą. Tie muitų teisės pažeidimai turėtų būti visiškai pagrįsti iš muitų teisės aktų kylančiomis pareigomis, pateikiant tiesioginę nuorodą į Kodeksą. Šioje direktyvoje nėra nustatyta turėtų būti
  numatyta
  ,
  kad
  , ar už tuos muitų teisės pažeidimus valstybės narės turi taikyti administracinės ar baudžiamosios

  nebaudžiamosios
  teisės sankcijas
  . Taip pat turėtų būti numatyta galimybė valstybėms narėms pagal nacionalinės teisės aktus ir Sąjungos teisę taikyti baudžiamosios teisės, o ne nebaudžiamosios teisės sankcijas, kai to reikia dėl atitinkamo pažeidimo pobūdžio ir sunkumo, kad taikoma sankcija būtų atgrasoma, veiksminga ir proporcinga
  ; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

reikėtų nustatyti veiksmų, kurie turėtų būti laikomi pažeidžiančiais Sąjungos muitų teisės aktus ir už kuriuos turėtų būti skiriamos sankcijos
  pagal šią direktyvą
  , sąrašą. Tie muitų teisės pažeidimai turėtų būti visiškai pagrįsti iš muitų teisės aktų kylančiomis pareigomis, pateikiant tiesioginę nuorodą į Kodeksą. Šioje direktyvoje nėra nustatyta turėtų būti
  numatyta
  ,
  kad
  , ar už tuos muitų teisės pažeidimus valstybės narės turi taikyti administracinės ar baudžiamosios

  nebaudžiamosios
  teisės sankcijas
  . Taip pat turėtų būti numatyta galimybė valstybėms narėms pagal nacionalinės teisės aktus ir Sąjungos teisę taikyti baudžiamosios teisės, o ne nebaudžiamosios teisės sankcijas, kai to reikia dėl atitinkamo pažeidimo pobūdžio ir sunkumo, kad taikoma sankcija būtų atgrasoma, veiksminga ir proporcinga
  ; [5 pakeit.]

| (7) | pirmoji veiksmų kategorija turėtų apimti muitų teisės pažeidimus, grindžiamus atsakomybe be kaltės, kuriai nebūtinas kaltės elementas, atsižvelgiant į objektyvų pareigų pobūdį ir į tai, kad už tų pareigų vykdymą atsakingi asmenys negali ignoruoti jų egzistavimo ir privalomo jų pobūdžio;
  [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

pirmoji veiksmų kategorija turėtų apimti muitų teisės pažeidimus, grindžiamus atsakomybe be kaltės, kuriai nebūtinas kaltės elementas, atsižvelgiant į objektyvų pareigų pobūdį ir į tai, kad už tų pareigų vykdymą atsakingi asmenys negali ignoruoti jų egzistavimo ir privalomo jų pobūdžio;
  [6 pakeit.]

| (8) | antroji ir trečioji veiksmų kategorija turėtų apimti muitų teisės pažeidimus, padarytus atitinkamai dėl aplaidumo arba tyčia, jeigu tas subjektyvusis elementas turi būti nustatytas, kad atsirastų atsakomybė;
  [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

antroji ir trečioji veiksmų kategorija turėtų apimti muitų teisės pažeidimus, padarytus atitinkamai dėl aplaidumo arba tyčia, jeigu tas subjektyvusis elementas turi būti nustatytas, kad atsirastų atsakomybė;
  [7 pakeit.]

| (9) | kurstymas arba padėjimas įvykdyti veiksmą, kuris laikomas tyčiniu muitų teisės pažeidimu, ir bendrininkavimas jį vykdant, taip pat kėsinimasis įvykdyti tam tikrus tyčinius muitų teisės pažeidimus turėtų būti laikomi muitų teisės pažeidimais; |
| --- | --- |

(9)

kurstymas arba padėjimas įvykdyti veiksmą, kuris laikomas tyčiniu muitų teisės pažeidimu, ir bendrininkavimas jį vykdant, taip pat kėsinimasis įvykdyti tam tikrus tyčinius muitų teisės pažeidimus turėtų būti laikomi muitų teisės pažeidimais;

| (10) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, reikėtų nustatyti, kad
  , kaip nurodyta Kodekse,
  bet koks veiksmas ar neveikimas dėl muitinės klaidos neturėtų būti laikomas muitų teisės pažeidimu; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, reikėtų nustatyti, kad
  , kaip nurodyta Kodekse,
  bet koks veiksmas ar neveikimas dėl muitinės klaidos neturėtų būti laikomas muitų teisės pažeidimu; [8 pakeit.]

| (11) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atsakomybė už tą patį muitų teisės pažeidimą būtų numatyta ir juridiniams asmenims, ir fiziniams asmenims, jeigu tas muitų teisės pažeidimas padarytas juridinio asmens naudai; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atsakomybė už tą patį muitų teisės pažeidimą būtų numatyta ir juridiniams asmenims, ir fiziniams asmenims, jeigu tas muitų teisės pažeidimas padarytas juridinio asmens naudai;

| (12) | siekiant suderinti valstybių narių nacionalines sankcijų sistemas, reikėtų nustatyti sankcijų skalę, kuri atspindėtų skirtingas muitų teisės pažeidimų kategorijas ir tų pažeidimų sunkumą. Siekdamos nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos, nustatydamos taikytiną sankcijų rūšį ir dydį, atsižvelgtų į konkrečias atsakomybę sunkinančias arba lengvinančias aplinkybes; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

siekiant suderinti valstybių narių nacionalines sankcijų sistemas, reikėtų nustatyti sankcijų skalę, kuri atspindėtų skirtingas muitų teisės pažeidimų kategorijas ir tų pažeidimų sunkumą. Siekdamos nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos, nustatydamos taikytiną sankcijų rūšį ir dydį, atsižvelgtų į konkrečias atsakomybę sunkinančias arba lengvinančias aplinkybes; [9 pakeit.]

| (12a) | tik tais atvejais, kai sunkūs pažeidimai yra susiję ne su išvengto muito suma, bet su atitinkamų prekių verte, pavyzdžiui, kai pažeidimai susiję su intelektinės nuosavybės teisėmis arba draudžiamomis ar riboto naudojimo prekėmis, muitinės turėtų nustatydamos sankcijos dydį remtis atitinkamų prekių verte; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(12a)

tik tais atvejais, kai sunkūs pažeidimai yra susiję ne su išvengto muito suma, bet su atitinkamų prekių verte, pavyzdžiui, kai pažeidimai susiję su intelektinės nuosavybės teisėmis arba draudžiamomis ar riboto naudojimo prekėmis, muitinės turėtų nustatydamos sankcijos dydį remtis atitinkamų prekių verte; [10 pakeit.]

| (13) | proceso dėl muitų teisės pažeidimo senaties terminas turėtų būti ketveri metai nuo muitų teisės pažeidimo padarymo dienos arba – jei pažeidimas yra tęstinis ar kartotinis – nuo tada, kai nutraukiami veiksmai, kurie laikomi pažeidimu. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad senaties terminas būtų nutrauktas, jeigu dėl
  to paties
  muitų teisės pažeidimo imamasi su tyrimu arba teisiniu procesu susijusio veiksmo
  arba veiksmą atlieka už pažeidimą atsakingas asmuo
  . Valstybės narės gali

  turėtų turėti galimybę
  nustatyti atvejus, kuriais tas terminas sustabdomas. Reikėtų uždrausti inicijuoti arba tęsti šį procesą

  Bet koks procesas turėtų būti nutrauktas dėl senaties, neatsižvelgiant į bet kokį senaties termino nutraukimą,
  pasibaigus aštuonerių metų laikotarpiui, o sankcijos vykdymo užtikrinimo senaties terminas turėtų būti treji metai; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

proceso dėl muitų teisės pažeidimo senaties terminas turėtų būti ketveri metai nuo muitų teisės pažeidimo padarymo dienos arba – jei pažeidimas yra tęstinis ar kartotinis – nuo tada, kai nutraukiami veiksmai, kurie laikomi pažeidimu. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad senaties terminas būtų nutrauktas, jeigu dėl
  to paties
  muitų teisės pažeidimo imamasi su tyrimu arba teisiniu procesu susijusio veiksmo
  arba veiksmą atlieka už pažeidimą atsakingas asmuo
  . Valstybės narės gali

  turėtų turėti galimybę
  nustatyti atvejus, kuriais tas terminas sustabdomas. Reikėtų uždrausti inicijuoti arba tęsti šį procesą

  Bet koks procesas turėtų būti nutrauktas dėl senaties, neatsižvelgiant į bet kokį senaties termino nutraukimą,
  pasibaigus aštuonerių metų laikotarpiui, o sankcijos vykdymo užtikrinimo senaties terminas turėtų būti treji metai; [11 pakeit.]

| (14) | reikėtų numatyti, kad administracinis procesas dėl muitų teisės pažeidimo būtų sustabdytas, jeigu prieš tą patį asmenį dėl tų pačių faktų inicijuojamas baudžiamasis procesas. Pasibaigus baudžiamajam procesui administracinį procesą turėtų būti galima tęsti tik griežtai laikantis ne bis in idem principo
  , o tai reiškia, kad už tą patį pažeidimą negalima bausti du kartus
  ; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

reikėtų numatyti, kad administracinis procesas dėl muitų teisės pažeidimo būtų sustabdytas, jeigu prieš tą patį asmenį dėl tų pačių faktų inicijuojamas baudžiamasis procesas. Pasibaigus baudžiamajam procesui administracinį procesą turėtų būti galima tęsti tik griežtai laikantis ne bis in idem principo
  , o tai reiškia, kad už tą patį pažeidimą negalima bausti du kartus
  ; [12 pakeit.]

| (15) | siekiant išvengti pozityviųjų jurisdikcijos kolizijų, reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis vadovaujantis būtų sprendžiama, kuri iš jurisdikciją turinčių valstybių narių turėtų nagrinėti atvejį; |
| --- | --- |

(15)

siekiant išvengti pozityviųjų jurisdikcijos kolizijų, reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis vadovaujantis būtų sprendžiama, kuri iš jurisdikciją turinčių valstybių narių turėtų nagrinėti atvejį;

| (15a) | bendras šios direktyvos tikslas – užtikrinti veiksmingą Sąjungos muitų teisės aktų vykdymą. Vis dėlto pagal šioje direktyvoje numatyta teisine sistema nesudaromos sąlygos integruotam požiūriui į vykdymo užtikrinimą, įskaitant priežiūrą, kontrolę ir tyrimus. Todėl Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl tų aspektų, be kita ko, dėl bendros rizikos valdymo sistemos įgyvendinimo, siekiant įvertinti, ar reikia priimti tolesnius teisės aktus; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a)

bendras šios direktyvos tikslas – užtikrinti veiksmingą Sąjungos muitų teisės aktų vykdymą. Vis dėlto pagal šioje direktyvoje numatyta teisine sistema nesudaromos sąlygos integruotam požiūriui į vykdymo užtikrinimą, įskaitant priežiūrą, kontrolę ir tyrimus. Todėl Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl tų aspektų, be kita ko, dėl bendros rizikos valdymo sistemos įgyvendinimo, siekiant įvertinti, ar reikia priimti tolesnius teisės aktus; [13 pakeit.]

| (16) | šioje direktyvoje turėtų būti numatytas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas siekiant užtikrinti veiksmingą kovą su muitų teisės pažeidimais; |
| --- | --- |

(16)

šioje direktyvoje turėtų būti numatytas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas siekiant užtikrinti veiksmingą kovą su muitų teisės pažeidimais;

| (17) | siekiant palengvinti muitų teisės pažeidimų tyrimą, kompetentingoms institucijoms turėtų būti leidžiama laikinai sulaikyti prekes, transporto priemones ar kitas priemones, naudojamas darant pažeidimą; |
| --- | --- |

(17)

siekiant palengvinti muitų teisės pažeidimų tyrimą, kompetentingoms institucijoms turėtų būti leidžiama laikinai sulaikyti prekes, transporto priemones ar kitas priemones, naudojamas darant pažeidimą;

| (18) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (5) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie direktyvos perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas mano, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(18)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (5) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie direktyvos perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas mano, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

| (18a) | šia direktyva siekiama stiprinti muitinių bendradarbiavimą derinant nacionalinius įstatymus dėl muitinės sankcijų. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu valstybių narių teisinės tradicijos labai skiriasi, visiškas suderinimas šioje srityje yra neįmanomas; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(18a)

šia direktyva siekiama stiprinti muitinių bendradarbiavimą derinant nacionalinius įstatymus dėl muitinės sankcijų. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu valstybių narių teisinės tradicijos labai skiriasi, visiškas suderinimas šioje srityje yra neįmanomas; [14 pakeit.]

| (19) | kadangi šia direktyva siekiama numatyti visoms valstybėms narėms bendrų muitų teisės pažeidimų sąrašą ir veiksmingų, atgrasančių ir proporcingų sankcijų, kurias turėtų skirti valstybės narės visiškai suderintoje muitų sąjungos srityje, pagrindą, dėl skirtingų teisinių tradicijų valstybės narės negali deramai pasiekti tų tikslų, o dėl masto ir poveikio jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(19)

kadangi šia direktyva siekiama numatyti visoms valstybėms narėms bendrų muitų teisės pažeidimų sąrašą ir veiksmingų, atgrasančių ir proporcingų sankcijų, kurias turėtų skirti valstybės narės visiškai suderintoje muitų sąjungos srityje, pagrindą, dėl skirtingų teisinių tradicijų valstybės narės negali deramai pasiekti tų tikslų, o dėl masto ir poveikio jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šia direktyva nustatoma

  siekiama prisidėti prie tinkamo vidaus rinkos veikimo ir nustatyti
  Sąjungos muitų teisės aktų pažeidimų sistema ir numatomos

  sistemą, bei joje numatoma, kad
  už tuos pažeidimus skirtinos

  skiriamos nebaudžiamosios teisės
  sankcijos
  suderinant valstybių narių nuostatas, nustatytas įstatymais, kitais teisės aktais arba administraciniais veiksmais
  . [15 pakeit.]

2.   Ši direktyva taikoma pareigų, nustatytų Reglamente (ES) Nr. 952/2013 (toliau – Kodeksas), ir identiškų pareigų, nustatytų kitose Kodekso 5 straipsnio 2 dalyje apibrėžtų Sąjungos muitų teisės aktų dalyse, pažeidimams.

2a.
     
  Ši direktyva apima valstybių narių įsipareigojimus Europos Sąjungos prekybos partneriams, taip pat Pasaulio prekybos organizacijai (toliau – PPO) ir Pasaulio muitinių organizacijai, siekiant sukurti vientisą ir gerai veikiančią vidaus rinką, kartu sudarant palankesnes sąlygas prekybai ir suteikiant tikrumo. [16 pakeit.]

2 straipsnis

Muitų teisės pažeidimai ir sankcijos

  Bendrieji principai

1.
     Valstybės narės nustato sankcijų už 3
  ir
  6 straipsniuose nurodytus muitų teisės pažeidimus taisykles
  , griežtai laikantis ne bis in idem principo
  .

Valstybės narės užtikrina, kad 3 ir 6 straipsniuose nurodyti veiksmai ar neveikimas būtų laikomi muitų teisės pažeidimais, nesvarbu, ar jie įvykdyti dėl aplaidumo arba tyčia.

Valstybės narės, laikydamosi nacionalinės teisės aktų ir Sąjungos teisės, gali taikyti baudžiamosios teisės, o ne nebaudžiamosios teisės sankcijas, kai to reikia dėl atitinkamo pažeidimo pobūdžio ir sunkumo, kad taikoma sankcija būtų atgrasoma, veiksminga ir proporcinga.

2.
     
  Šioje direktyvoje:

| a) | muitinės nustato, ar pažeidimas buvo padarytas dėl aplaidumo, t. y. atsakingas asmuo, kontroliuodamas savo veiksmus, nebuvo pagrįstai atsargus arba tas asmuo ėmėsi akivaizdžiai nepakankamų priemonių išvengti pažeidimą sukėlusių aplinkybių, jei tų aplinkybių susidarymo rizika buvo pagrįstai prognozuojama; |
| --- | --- |

a)

muitinės nustato, ar pažeidimas buvo padarytas dėl aplaidumo, t. y. atsakingas asmuo, kontroliuodamas savo veiksmus, nebuvo pagrįstai atsargus arba tas asmuo ėmėsi akivaizdžiai nepakankamų priemonių išvengti pažeidimą sukėlusių aplinkybių, jei tų aplinkybių susidarymo rizika buvo pagrįstai prognozuojama;

| b) | muitinės nustato, ar pažeidimas buvo padarytas tyčia, t. y. atsakingas asmuo veikė arba neveikė jam žinant, kad tas veiksmas arba neveikimas laikomas pažeidimu, arba tyčia ir sąmoningai siekiant pažeisti muitų teisės aktus; |
| --- | --- |

b)

muitinės nustato, ar pažeidimas buvo padarytas tyčia, t. y. atsakingas asmuo veikė arba neveikė jam žinant, kad tas veiksmas arba neveikimas laikomas pažeidimu, arba tyčia ir sąmoningai siekiant pažeisti muitų teisės aktus;

| c) | korektūros klaidos nėra muitų teisės pažeidimas, išskyrus atvejus, kai, atsižvelgiant į visas aplinkybes, aišku, kad klaidos padarytos tyčia ar dėl aplaidumo. [17 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

korektūros klaidos nėra muitų teisės pažeidimas, išskyrus atvejus, kai, atsižvelgiant į visas aplinkybes, aišku, kad klaidos padarytos tyčia ar dėl aplaidumo. [17 pakeit.]

2a straipsnis

Prekybos lengvinimas

Siekdamos vykdyti Sąjungos įsipareigojimus pagal PPO prekybos lengvinimo susitarimą, valstybės narės dirba kartu, kad sukurtų bendradarbiavimo sistemą, kurioje dalyvautų visos valstybės narės. Tos sistemos tikslas – koordinuoti pagrindinius veiklos rodiklius, susijusius su muitinės sankcijomis (apeliacinių skundų skaičiaus analizė, recidyvizmo lygis ir kt.); platinti geriausią praktiką tarp muitinės tarnybų (kontrolės ir sankcijų veiksmingumas, administracinių išlaidų mažinimas); perduoti ekonominės veiklos vykdytojų patirtį ir sukurti jų tarpusavio ryšius; stebėti, kaip muitinės tarnybos vykdo savo veiklą; ir atlikti statistikos darbą dėl trečiųjų valstybių bendrovių padarytų pažeidimų. Bendradarbiavimo sistemoje visoms valstybėms narėms nedelsiant pranešama apie muitų teisės pažeidimų ir nustatytų pažeidimų tyrimus, taip siekiant palengvinti prekybą, užkirsti kelią neteisėtam prekių patekimui į vidaus rinką ir pagerinti tikrinimo veiksmingumą. [18 pakeit.]

3 straipsnis

Muitų teisės pažeidimai, kuriems taikoma atsakomybė be kaltės

Valstybės narės užtikrina, kad muitų teisės pažeidimu, nepriklausomai nuo kaltės elemento, būtų laikomi šie veiksmai ar neveikimas:

| a) | asmuo, teikiantis muitinės deklaraciją, laikinojo saugojimo deklaraciją, įvežimo bendrąją deklaraciją, išvežimo bendrąją deklaraciją, reeksporto deklaraciją ar pranešimą apie reeksportą, neužtikrina deklaracijoje, pranešime arba prašyme pateiktos informacijos tikslumo ir išsamumo pagal Kodekso 15 straipsnio 2 dalies a punktą; |
| --- | --- |

a)

asmuo, teikiantis muitinės deklaraciją, laikinojo saugojimo deklaraciją, įvežimo bendrąją deklaraciją, išvežimo bendrąją deklaraciją, reeksporto deklaraciją ar pranešimą apie reeksportą, neužtikrina deklaracijoje, pranešime arba prašyme pateiktos informacijos tikslumo ir išsamumo pagal Kodekso 15 straipsnio 2 dalies a punktą;

| b) | asmuo, teikiantis muitinės deklaraciją, laikinojo saugojimo deklaraciją, įvežimo bendrąją deklaraciją, išvežimo bendrąją deklaraciją, reeksporto deklaraciją ar pranešimą apie reeksportą, neužtikrina deklaraciją pranešimą ar prašymą papildančių dokumentų autentiškumo, tikslumo ir galiojimo pagal Kodekso 15 straipsnio 2 dalies b punktą; |
| --- | --- |

b)

asmuo, teikiantis muitinės deklaraciją, laikinojo saugojimo deklaraciją, įvežimo bendrąją deklaraciją, išvežimo bendrąją deklaraciją, reeksporto deklaraciją ar pranešimą apie reeksportą, neužtikrina deklaraciją pranešimą ar prašymą papildančių dokumentų autentiškumo, tikslumo ir galiojimo pagal Kodekso 15 straipsnio 2 dalies b punktą;

| c) | asmuo nepateikia įvežimo bendrosios deklaracijos pagal Kodekso 127 straipsnį, pranešimo apie jūrų laivo arba orlaivio atvykimą pagal Kodekso 133 straipsnį, laikinojo saugojimo deklaracijos pagal Kodekso 145 straipsnį, muitinės deklaracijos pagal Kodekso 158 straipsnį, pranešimo apie veiklą laisvosiose zonose pagal Kodekso 244 straipsnio 2 dalį, išankstinės išvežimo deklaracijos pagal Kodekso 263 straipsnį, reeksporto deklaracijos pagal Kodekso 270 straipsnį, išvežimo bendrosios deklaracijos pagal Kodekso 271 straipsnį arba pranešimo apie reeksportą pagal Kodekso 274 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

asmuo nepateikia įvežimo bendrosios deklaracijos pagal Kodekso 127 straipsnį, pranešimo apie jūrų laivo arba orlaivio atvykimą pagal Kodekso 133 straipsnį, laikinojo saugojimo deklaracijos pagal Kodekso 145 straipsnį, muitinės deklaracijos pagal Kodekso 158 straipsnį, pranešimo apie veiklą laisvosiose zonose pagal Kodekso 244 straipsnio 2 dalį, išankstinės išvežimo deklaracijos pagal Kodekso 263 straipsnį, reeksporto deklaracijos pagal Kodekso 270 straipsnį, išvežimo bendrosios deklaracijos pagal Kodekso 271 straipsnį arba pranešimo apie reeksportą pagal Kodekso 274 straipsnį;

| d) | ekonominės veiklos vykdytojas nesaugo dokumentų ir informacijos, susijusių su atliktais muitiniais formalumais, prieinamomis priemonėmis muitų teisės aktuose nustatytą laikotarpį pagal Kodekso 51 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

ekonominės veiklos vykdytojas nesaugo dokumentų ir informacijos, susijusių su atliktais muitiniais formalumais, prieinamomis priemonėmis muitų teisės aktuose nustatytą laikotarpį pagal Kodekso 51 straipsnį;

| e) | prekių, įvežtų į Sąjungos muitų teritoriją, paėmimas iš muitinės priežiūros be muitinės leidimo pažeidžiant Kodekso 134 straipsnio 1 dalies pirmą ir antrą pastraipas; |
| --- | --- |

e)

prekių, įvežtų į Sąjungos muitų teritoriją, paėmimas iš muitinės priežiūros be muitinės leidimo pažeidžiant Kodekso 134 straipsnio 1 dalies pirmą ir antrą pastraipas;

| f) | prekių paėmimas iš muitinės priežiūros pažeidžiant Kodekso 134 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 158 straipsnio 3 dalį ir 242 straipsnį; |
| --- | --- |

f)

prekių paėmimas iš muitinės priežiūros pažeidžiant Kodekso 134 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 158 straipsnio 3 dalį ir 242 straipsnį;

| g) | asmuo, įvežantis prekes į Sąjungos muitų teritoriją, nevykdo pareigų, susijusių su prekių pristatymu į tinkamą vietą pagal Kodekso 135 straipsnio 1 dalį arba nepraneša
  nedelsdamas
  muitinei, kai pareigų įvykdyti neįmanoma, pagal Kodekso 137
  straipsnio
  1 ir 2 dalis
  , ir nepraneša apie prekių buvimo vietą
  ; |
| --- | --- |

g)

asmuo, įvežantis prekes į Sąjungos muitų teritoriją, nevykdo pareigų, susijusių su prekių pristatymu į tinkamą vietą pagal Kodekso 135 straipsnio 1 dalį arba nepraneša
  nedelsdamas
  muitinei, kai pareigų įvykdyti neįmanoma, pagal Kodekso 137
  straipsnio
  1 ir 2 dalis
  , ir nepraneša apie prekių buvimo vietą
  ;

| h) | asmuo, įvežantis prekes į laisvąją zoną, tais atvejais, kai laisvoji zona ribojasi su valstybės narės ir trečiosios šalies sausumos siena, įveža tas prekes ne tiesiogiai į laisvąją zoną, bet per kitą Sąjungos muitų teritorijos dalį, pagal Kodekso 135 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

h)

asmuo, įvežantis prekes į laisvąją zoną, tais atvejais, kai laisvoji zona ribojasi su valstybės narės ir trečiosios šalies sausumos siena, įveža tas prekes ne tiesiogiai į laisvąją zoną, bet per kitą Sąjungos muitų teritorijos dalį, pagal Kodekso 135 straipsnio 2 dalį;

| i) | laikinojo saugojimo arba muitinės procedūros deklarantas nepateikia muitinei dokumentų, kai to reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus arba kai jų reikia muitiniam tikrinimui atlikti, pagal Kodekso 145 straipsnio 2 dalį ir 163 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

i)

laikinojo saugojimo arba muitinės procedūros deklarantas nepateikia muitinei dokumentų, kai to reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus arba kai jų reikia muitiniam tikrinimui atlikti, pagal Kodekso 145 straipsnio 2 dalį ir 163 straipsnio 2 dalį;

| j) | ekonominės veiklos vykdytojas

  laikinojo saugojimo deklarantas arba prekes laikantis asmuo, kai prekės laikomos kitose muitinių nustatytose arba patvirtintose vietose
  , atsakingas už laikinai saugomas ne Sąjungos prekes, neįformina toms prekėms muitinės procedūros arba jų nereeksportuoja per nustatytą terminą pagal Kodekso 149 straipsnį; |
| --- | --- |

j)

ekonominės veiklos vykdytojas

  laikinojo saugojimo deklarantas arba prekes laikantis asmuo, kai prekės laikomos kitose muitinių nustatytose arba patvirtintose vietose
  , atsakingas už laikinai saugomas ne Sąjungos prekes, neįformina toms prekėms muitinės procedūros arba jų nereeksportuoja per nustatytą terminą pagal Kodekso 149 straipsnį;

| k) | muitinės procedūros deklarantas muitinės deklaracijos arba papildomos deklaracijos pateikimo metu neturi ir nelaiko muitinės žinioje deklaraciją papildančių dokumentų, būtinų tai procedūrai taikyti, pagal Kodekso 163 straipsnio 1 dalį ir 167 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą; |
| --- | --- |

k)

muitinės procedūros deklarantas muitinės deklaracijos arba papildomos deklaracijos pateikimo metu neturi ir nelaiko muitinės žinioje deklaraciją papildančių dokumentų, būtinų tai procedūrai taikyti, pagal Kodekso 163 straipsnio 1 dalį ir 167 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą;

| l) | supaprastintos deklaracijos pateikimo pagal 166 straipsnį arba įtraukimo į deklaranto tvarkomus apskaitos registrus pagal 182 straipsnį atveju muitinės procedūros deklarantas nepateikia papildomos deklaracijos kompetentingai muitinės įstaigai per konkretų laikotarpį pagal Kodekso 167 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

l)

supaprastintos deklaracijos pateikimo pagal 166 straipsnį arba įtraukimo į deklaranto tvarkomus apskaitos registrus pagal 182 straipsnį atveju muitinės procedūros deklarantas nepateikia papildomos deklaracijos kompetentingai muitinės įstaigai per konkretų laikotarpį pagal Kodekso 167 straipsnio 1 dalį;

| m) | identifikavimo ženklų, kuriuos muitinės uždėjo ant prekių, jų pakuočių arba transporto priemonių, nuėmimams ir sunaikinimas be išankstinio muitinės leidimo pagal Kodekso 192 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

m)

identifikavimo ženklų, kuriuos muitinės uždėjo ant prekių, jų pakuočių arba transporto priemonių, nuėmimams ir sunaikinimas be išankstinio muitinės leidimo pagal Kodekso 192 straipsnio 2 dalį;

| n) | laikinojo įvežimo perdirbti procedūros vykdytojas nepripažįsta įvykdyta muitinės procedūros per terminą, nustatytą pagal Kodekso 257 straipsnį; |
| --- | --- |

n)

laikinojo įvežimo perdirbti procedūros vykdytojas nepripažįsta įvykdyta muitinės procedūros per terminą, nustatytą pagal Kodekso 257 straipsnį;

| o) | laikinojo išvežimo perdirbti procedūros vykdytojas neeksportuoja defektų turinčių prekių per nustatytą terminą pagal Kodekso 262 straipsnį; |
| --- | --- |

o)

laikinojo išvežimo perdirbti procedūros vykdytojas neeksportuoja defektų turinčių prekių per nustatytą terminą pagal Kodekso 262 straipsnį;

| p) | statinio statyba laisvojoje zonoje be
  išankstinio
  muitinės sutikimo pagal Kodekso 244 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

p)

statinio statyba laisvojoje zonoje be
  išankstinio
  muitinės sutikimo pagal Kodekso 244 straipsnio 1 dalį;

| q) | asmuo, atsakingas už importo ar eksporto muitų sumokėjimą, jų nesumoka per laikotarpį, nustatytą pagal Kodekso 108 straipsnį.; |
| --- | --- |

q)

asmuo, atsakingas už importo ar eksporto muitų sumokėjimą, jų nesumoka per laikotarpį, nustatytą pagal Kodekso 108 straipsnį.;

| qa) | ekonominės veiklos vykdytojas, muitinei paprašius, nepateikia reikiamų dokumentų bei informacijos tinkama forma ir per pagrįstą laikotarpį ir nesuteikia visos muitinės formalumams ar muitiniam tikrinimui atlikti būtinos pagalbos pagal Kodekso 15 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

qa)

ekonominės veiklos vykdytojas, muitinei paprašius, nepateikia reikiamų dokumentų bei informacijos tinkama forma ir per pagrįstą laikotarpį ir nesuteikia visos muitinės formalumams ar muitiniam tikrinimui atlikti būtinos pagalbos pagal Kodekso 15 straipsnio 1 dalį;

| qb) | sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nevykdo tuo sprendimu nustatytų pareigų pagal Kodekso 23 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

qb)

sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nevykdo tuo sprendimu nustatytų pareigų pagal Kodekso 23 straipsnio 1 dalį;

| qc) | sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nedelsdamas nepraneša muitinei apie visus po jos sprendimo priėmimo atsiradusius veiksnius, kurie turi įtakos tolesniam to sprendimo taikymui arba jo turiniui, pagal Kodekso 23 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

qc)

sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nedelsdamas nepraneša muitinei apie visus po jos sprendimo priėmimo atsiradusius veiksnius, kurie turi įtakos tolesniam to sprendimo taikymui arba jo turiniui, pagal Kodekso 23 straipsnio 2 dalį;

| qd) | Sąjungos tranzito procedūros vykdytojas nepateikia nepakeisto pavidalo prekių paskirties muitinės įstaigai per nustatytą terminą pagal Kodekso 233 straipsnio 1 dalies a punktą; |
| --- | --- |

qd)

Sąjungos tranzito procedūros vykdytojas nepateikia nepakeisto pavidalo prekių paskirties muitinės įstaigai per nustatytą terminą pagal Kodekso 233 straipsnio 1 dalies a punktą;

| qe) | prekių iškrovimas iš jas vežančių transporto priemonių arba perkrovimas į kitas transporto priemones be muitinės leidimo arba muitinės nenustatytose arba jai nepriimtinose vietose pagal Kodekso 140 straipsnį; |
| --- | --- |

qe)

prekių iškrovimas iš jas vežančių transporto priemonių arba perkrovimas į kitas transporto priemones be muitinės leidimo arba muitinės nenustatytose arba jai nepriimtinose vietose pagal Kodekso 140 straipsnį;

| qf) | prekių saugojimas laikinojo saugojimo sandėliuose arba muitinės sandėliuose be muitinės leidimo pagal Kodekso 147 ir 148 straipsnius; |
| --- | --- |

qf)

prekių saugojimas laikinojo saugojimo sandėliuose arba muitinės sandėliuose be muitinės leidimo pagal Kodekso 147 ir 148 straipsnius;

| qg) | leidimo turėtojas arba procedūros vykdytojas neįvykdo pareigų, susijusių su prekių, kurioms įforminta muitinio sandėliavimo procedūra, saugojimu pagal Kodekso 242 straipsnio 1 dalies a ir b punktus; |
| --- | --- |

qg)

leidimo turėtojas arba procedūros vykdytojas neįvykdo pareigų, susijusių su prekių, kurioms įforminta muitinio sandėliavimo procedūra, saugojimu pagal Kodekso 242 straipsnio 1 dalies a ir b punktus;

| qh) | neteisingos informacijos arba suklastotų dokumentų, kurių reikalauja muitinė pagal Kodekso 15 arba 163 straipsnį, pateikimas tai muitinei; |
| --- | --- |

qh)

neteisingos informacijos arba suklastotų dokumentų, kurių reikalauja muitinė pagal Kodekso 15 arba 163 straipsnį, pateikimas tai muitinei;

| qi) | ekonominės veiklos vykdytojas naudoja netikslią ar ne visą informaciją arba neautentiškus, netikslius ar negaliojančius dokumentus, kad gautų muitinės leidimą:










  i) | tapti įgaliotuoju ekonominės veiklos vykdytoju pagal Kodekso 38 straipsnį, |
| --- | --- | --- |

qi)

ekonominės veiklos vykdytojas naudoja netikslią ar ne visą informaciją arba neautentiškus, netikslius ar negaliojančius dokumentus, kad gautų muitinės leidimą:

i)

tapti įgaliotuoju ekonominės veiklos vykdytoju pagal Kodekso 38 straipsnį,

| ii) | naudoti supaprastintą deklaraciją pagal Kodekso 166 straipsnį, |
| --- | --- |

ii)

naudoti supaprastintą deklaraciją pagal Kodekso 166 straipsnį,

| iii) | pasinaudoti kitais muitinės supaprastinimais pagal Kodekso 177, 179, 182 ir 185 straipsnius arba |
| --- | --- |

iii)

pasinaudoti kitais muitinės supaprastinimais pagal Kodekso 177, 179, 182 ir 185 straipsnius arba

| iv) | prekėms taikyti specialiąsias procedūras pagal Kodekso 211 straipsnį; |
| --- | --- |

iv)

prekėms taikyti specialiąsias procedūras pagal Kodekso 211 straipsnį;

| qj) | prekių įvežimas į Sąjungos muitų teritoriją arba išvežimas iš jos nepateikiant jų muitinei pagal Kodekso 139 ir 245 straipsnius arba 267 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

qj)

prekių įvežimas į Sąjungos muitų teritoriją arba išvežimas iš jos nepateikiant jų muitinei pagal Kodekso 139 ir 245 straipsnius arba 267 straipsnio 2 dalį;

| qk) | prekių perdirbimas muitinės sandėliuose be muitinės leidimo pagal Kodekso 241 straipsnį; |
| --- | --- |

qk)

prekių perdirbimas muitinės sandėliuose be muitinės leidimo pagal Kodekso 241 straipsnį;

| ql) | prekių, susijusių su vienu iš muitų teisės pažeidimų, nustatytų šio straipsnio qd ir qj punktuose, įsigijimas ir turėjimas. [19 pakeit.] |
| --- | --- |

ql)

prekių, susijusių su vienu iš muitų teisės pažeidimų, nustatytų šio straipsnio qd ir qj punktuose, įsigijimas ir turėjimas. [19 pakeit.]

4 straipsnis

Muitų teisės pažeidimai, padaryti dėl aplaidumo

Valstybės narės užtikrina, kad muitų teisės pažeidimu būtų laikomi šie dėl aplaidumo įvykdyti veiksmai ar neveikimas:

| a) | ekonominės veiklos vykdytojas, atsakingas už laikinai saugomas ne Sąjungos prekes, neįformina toms prekėms muitinės procedūros arba jų nereeksportuoja per nustatytą terminą pagal Kodekso 149 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

ekonominės veiklos vykdytojas, atsakingas už laikinai saugomas ne Sąjungos prekes, neįformina toms prekėms muitinės procedūros arba jų nereeksportuoja per nustatytą terminą pagal Kodekso 149 straipsnį;

| b) | ekonominės veiklos vykdytojas nesuteikia muitinei visos muitinės formalumams ar muitiniam tikrinimui atlikti būtinos pagalbos pagal Kodekso 15 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

b)

ekonominės veiklos vykdytojas nesuteikia muitinei visos muitinės formalumams ar muitiniam tikrinimui atlikti būtinos pagalbos pagal Kodekso 15 straipsnio 1 dalį;

| c) | sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nevykdo tuo sprendimu nustatytų pareigų pagal Kodekso 23 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

c)

sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nevykdo tuo sprendimu nustatytų pareigų pagal Kodekso 23 straipsnio 1 dalį;

| d) | sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nedelsdamas nepraneša muitinei apie visus po jos sprendimo priėmimo atsiradusius veiksnius, kurie turi įtakos tolesniam to sprendimo taikymui arba jo turiniui, pagal Kodekso 23 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

d)

sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nedelsdamas nepraneša muitinei apie visus po jos sprendimo priėmimo atsiradusius veiksnius, kurie turi įtakos tolesniam to sprendimo taikymui arba jo turiniui, pagal Kodekso 23 straipsnio 2 dalį;

| e) | ekonominės veiklos vykdytojas nepateikia į Sąjungos muitų teritoriją įvežtų prekių muitinei pagal Kodekso 139 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

ekonominės veiklos vykdytojas nepateikia į Sąjungos muitų teritoriją įvežtų prekių muitinei pagal Kodekso 139 straipsnį;

| f) | Sąjungos tranzito procedūros vykdytojas nepateikia nepakeisto pavidalo prekių paskirties muitinės įstaigai per nustatytą terminą pagal Kodekso 233 straipsnio 1 dalies a punktą; |
| --- | --- |

f)

Sąjungos tranzito procedūros vykdytojas nepateikia nepakeisto pavidalo prekių paskirties muitinės įstaigai per nustatytą terminą pagal Kodekso 233 straipsnio 1 dalies a punktą;

| g) | ekonominės veiklos vykdytojas nepateikia į laisvą apyvartą išleistų prekių muitinei pagal Kodekso 245 straipsnį; |
| --- | --- |

g)

ekonominės veiklos vykdytojas nepateikia į laisvą apyvartą išleistų prekių muitinei pagal Kodekso 245 straipsnį;

| h) | ekonominės veiklos vykdytojas išvežimo vietoje nepateikia iš Sąjungos muitų teritorijos išvežamų prekių muitinei pagal Kodekso 267 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

h)

ekonominės veiklos vykdytojas išvežimo vietoje nepateikia iš Sąjungos muitų teritorijos išvežamų prekių muitinei pagal Kodekso 267 straipsnio 2 dalį;

| i) | prekių iškrovimas iš jas vežančių transporto priemonių arba perkrovimas į kitas transporto priemones be muitinės leidimo arba muitinės nenustatytose arba jai nepriimtinose vietose pagal Kodekso 140 straipsnį; |
| --- | --- |

i)

prekių iškrovimas iš jas vežančių transporto priemonių arba perkrovimas į kitas transporto priemones be muitinės leidimo arba muitinės nenustatytose arba jai nepriimtinose vietose pagal Kodekso 140 straipsnį;

| j) | prekių saugojimas laikinojo saugojimo sandėliuose arba muitinės sandėliuose be muitinės leidimo pagal Kodekso 147 ir 148 straipsnius; |
| --- | --- |

j)

prekių saugojimas laikinojo saugojimo sandėliuose arba muitinės sandėliuose be muitinės leidimo pagal Kodekso 147 ir 148 straipsnius;

| k) | leidimo turėtojas arba procedūros vykdytojas neįvykdo pareigų, susijusių su prekių, kurioms įforminta muitinio sandėliavimo procedūra, saugojimu pagal Kodekso 242 straipsnio 1 dalies a ir b punktus.
  [20 pakeit.] |
| --- | --- |

k)

leidimo turėtojas arba procedūros vykdytojas neįvykdo pareigų, susijusių su prekių, kurioms įforminta muitinio sandėliavimo procedūra, saugojimu pagal Kodekso 242 straipsnio 1 dalies a ir b punktus.
  [20 pakeit.]

5 straipsnis

Tyčiniai muitų teisės pažeidimai

Valstybės narės užtikrina, kad muitų teisės pažeidimu būtų laikomi šie tyčiniai veiksmai ar neveikimas:

| a) | neteisingos informacijos arba suklastotų dokumentų, kurių reikalauja muitinė pagal Kodekso 15 arba 163 straipsnį, pateikimas; |
| --- | --- |

a)

neteisingos informacijos arba suklastotų dokumentų, kurių reikalauja muitinė pagal Kodekso 15 arba 163 straipsnį, pateikimas;

| b) | ekonominės veiklos vykdytojas teikia melagingus pareiškimus ar naudojasi kitomis neteisėtomis priemonėmis, kad gautų muitinės leidimą:








  i) | tapti įgaliotuoju ekonominės veiklos vykdytoju pagal Kodekso 38 straipsnį, |
| --- | --- | --- |

b)

ekonominės veiklos vykdytojas teikia melagingus pareiškimus ar naudojasi kitomis neteisėtomis priemonėmis, kad gautų muitinės leidimą:

i)

tapti įgaliotuoju ekonominės veiklos vykdytoju pagal Kodekso 38 straipsnį,

| ii) | naudoti supaprastintą deklaraciją pagal Kodekso 166 straipsnį, |
| --- | --- |

ii)

naudoti supaprastintą deklaraciją pagal Kodekso 166 straipsnį,

| iii) | pasinaudoti kitais muitinės supaprastinimais pagal Kodekso 177, 179, 182 ir 185 straipsnius, |
| --- | --- |

iii)

pasinaudoti kitais muitinės supaprastinimais pagal Kodekso 177, 179, 182 ir 185 straipsnius,

| iv) | prekėms taikyti specialiąsias procedūras pagal Kodekso 211 straipsnį; |
| --- | --- |

iv)

prekėms taikyti specialiąsias procedūras pagal Kodekso 211 straipsnį;

| c) | prekių įvežimas į Sąjungos muitų teritoriją arba išvežimas iš jos nepateikiant jų muitinei pagal Kodekso 139 ir 245 straipsnius arba 267 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

c)

prekių įvežimas į Sąjungos muitų teritoriją arba išvežimas iš jos nepateikiant jų muitinei pagal Kodekso 139 ir 245 straipsnius arba 267 straipsnio 2 dalį;

| d) | sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nevykdo tuo sprendimu nustatytų pareigų pagal Kodekso 23 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

d)

sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nevykdo tuo sprendimu nustatytų pareigų pagal Kodekso 23 straipsnio 1 dalį;

| e) | sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nedelsdamas nepraneša muitinei apie visus po jos sprendimo priėmimo atsiradusius veiksnius, kurie turi įtakos tolesniam to sprendimo taikymui arba jo turiniui, pagal Kodekso 23 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

e)

sprendimo dėl muitų teisės aktų taikymo adresatas nedelsdamas nepraneša muitinei apie visus po jos sprendimo priėmimo atsiradusius veiksnius, kurie turi įtakos tolesniam to sprendimo taikymui arba jo turiniui, pagal Kodekso 23 straipsnio 2 dalį;

| f) | prekių perdirbimas muitinės sandėliuose be muitinės leidimo pagal Kodekso 241 straipsnį; |
| --- | --- |

f)

prekių perdirbimas muitinės sandėliuose be muitinės leidimo pagal Kodekso 241 straipsnį;

| g) | prekių, susijusių su vienu iš muitų teisės pažeidimų, nustatytų 4 straipsnio f punkte ir šio straipsnio c punkte, įsigijimas ir turėjimas.
  [21 pakeit.] |
| --- | --- |

g)

prekių, susijusių su vienu iš muitų teisės pažeidimų, nustatytų 4 straipsnio f punkte ir šio straipsnio c punkte, įsigijimas ir turėjimas.
  [21 pakeit.]

6 straipsnis

Kurstymas, padėjimas, bendrininkavimas ir kėsinimasis

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad muitų teisės pažeidimu būtų laikomas kurstymas ar padėjimas įvykdyti 5 straipsnyje

  8b straipsnio 2 dalyje
  nurodytą veiksmą ar neveikimą ir bendrininkavimas jį vykdant.

2.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad muitų teisės pažeidimu būtų laikomas kėsinimasis įvykdyti 5

  3
  straipsnio b

  qi
  arba c

  qj
  punktuose nurodytą veiksmą ar neveikimą. [22 pakeit.]

7 straipsnis

Muitinės klaida

3–6 straipsniuose nurodyti veiksmai ar neveikimas nėra muitų teisės pažeidimai, jeigu jie įvykdomi dėl muitinės klaidos
  pagal Kodekso 119 straipsnį. Už dėl tokių klaidų kilusią žalą atsako muitinė
  . [23 pakeit.]

8 straipsnis

Juridinių asmenų atsakomybė

1.   Valstybės narės užtikrina, kad juridiniai asmenys būtų traukiami atsakomybėn už muitų teisės pažeidimus,
  kaip numatyta 3–6 straipsniuose,
  kuriuos jų naudai padarė asmuo, veikęs individualiai arba kaip juridinio asmens organo narys ir einantis vadovaujamas pareigas juridiniame asmenyje, remdamasis: [24 pakeit.]

| a) | įgaliojimu atstovauti juridiniam asmeniui; |
| --- | --- |

a)

įgaliojimu atstovauti juridiniam asmeniui;

| b) | įgaliojimu priimti sprendimus juridinio asmens vardu; |
| --- | --- |

b)

įgaliojimu priimti sprendimus juridinio asmens vardu;

| c) | įgaliojimu vykdyti kontrolę juridiniame asmenyje. |
| --- | --- |

c)

įgaliojimu vykdyti kontrolę juridiniame asmenyje.

2.   Valstybės narės taip pat užtikrina, kad juridiniai asmenys būtų traukiami atsakomybėn, jeigu dėl 1 dalyje nurodyto asmens nepakankamos priežiūros arba kontrolės jam pavaldus asmuo galėjo padaryti muitų teisės pažeidimą to juridinio asmens naudai.

3.   Juridinio asmens atsakomybė pagal 1 ir 2 dalis nedaro poveikio muitų teisės pažeidimą padariusių fizinių asmenų atsakomybei.

3a.
     
  Šioje direktyvoje „juridinis asmuo“ – subjektas, turintis teisinį subjektiškumą pagal taikytiną teisę, išskyrus valstybes ar valdžios funkcijas vykdančias viešąsias įstaigas bei viešąsias tarptautines organizacijas. [26 pakeit.]

8a straipsnis

Veiksniai, į kuriuos turi būti atsižvelgiama vertinant, ar pažeidimas yra nedidelis

1.
     
  Nustatydamos, ar pažeidimas, kaip nurodyta 3 straipsnyje, yra nedidelis, valstybės narės užtikrina nuo pat nustatymo, ar buvo įvykdytas muitų teisės pažeidimas, proceso pradžios, kad jų kompetentingos valdžios institucijos atsižvelgtų į visas galimas svarbias aplinkybes, įskaitant šias aplinkybes:

| a) | pažeidimas padarytas dėl aplaidumo; |
| --- | --- |

a)

pažeidimas padarytas dėl aplaidumo;

| b) | susijusioms prekėms netaikomi Kodekso 134 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje ir 267 straipsnio 3 dalies e punkte nurodyti draudimai ar apribojimai; |
| --- | --- |

b)

susijusioms prekėms netaikomi Kodekso 134 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje ir 267 straipsnio 3 dalies e punkte nurodyti draudimai ar apribojimai;

| c) | pažeidimas turi nedidelį poveikį arba jokio poveikio mokėtinų muitų sumai; |
| --- | --- |

c)

pažeidimas turi nedidelį poveikį arba jokio poveikio mokėtinų muitų sumai;

| d) | už pažeidimą atsakingas asmuo proceso metu veiksmingai bendradarbiauja su kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

d)

už pažeidimą atsakingas asmuo proceso metu veiksmingai bendradarbiauja su kompetentinga institucija;

| e) | už pažeidimą atsakingas asmuo pažeidimas atskleidė savanoriškai, su sąlyga, kad dėl pažeidimo dar nevykdoma jokia tyrimo veikla, apie kurią žinotų už pažeidimą atsakingas asmuo; |
| --- | --- |

e)

už pažeidimą atsakingas asmuo pažeidimas atskleidė savanoriškai, su sąlyga, kad dėl pažeidimo dar nevykdoma jokia tyrimo veikla, apie kurią žinotų už pažeidimą atsakingas asmuo;

| f) | už pažeidimą atsakingas asmuo gali įrodyti, kad deda dideles pastangas siekdamas laikytis Sąjungos muitų teisės aktų, parodydamas savo operacijų aukšto lygio kontrolę, pavyzdžiui, vykdomą pasitelkiant atitikties sistemą; |
| --- | --- |

f)

už pažeidimą atsakingas asmuo gali įrodyti, kad deda dideles pastangas siekdamas laikytis Sąjungos muitų teisės aktų, parodydamas savo operacijų aukšto lygio kontrolę, pavyzdžiui, vykdomą pasitelkiant atitikties sistemą;

| g) | už pažeidimą atsakingas asmuo yra mažoji ar vidutinė įmonė, kuri neturi jokios patirties muitų klausimais. |
| --- | --- |

g)

už pažeidimą atsakingas asmuo yra mažoji ar vidutinė įmonė, kuri neturi jokios patirties muitų klausimais.

2.
     
  Kompetentingos institucijos laiko pažeidimą nedideliu tik tada, jei nėra sunkinančių aplinkybių dėl pažeidimo, kaip nurodyta 8b straipsnyje. [27 pakeit.]

8b straipsnis

Veiksniai, į kuriuos turi būti atsižvelgiama vertinant, ar pažeidimas yra sunkus

1.
     
  Nustatydamos, ar pažeidimas, kaip nurodyta 3 arba 6 straipsnyje, yra sunkus, valstybės narės užtikrina nuo pat nustatymo, ar buvo įvykdytas muitų teisės pažeidimas, proceso pradžios, kad jų kompetentingos valdžios institucijos atsižvelgtų į bet kurią iš šių galimų aplinkybių:

| a) | pažeidimas buvo įvykdytas tyčia; |
| --- | --- |

a)

pažeidimas buvo įvykdytas tyčia;

| b) | pažeidimo veikla tęsėsi ilgą laikotarpį, o tai rodo ketinimą ją tęsti; |
| --- | --- |

b)

pažeidimo veikla tęsėsi ilgą laikotarpį, o tai rodo ketinimą ją tęsti;

| c) | panaši arba susijusi pažeidimo veikla tęsiasi arba pasikartoja, t. y. įvykdyta daugiau nei vieną kartą; |
| --- | --- |

c)

panaši arba susijusi pažeidimo veikla tęsiasi arba pasikartoja, t. y. įvykdyta daugiau nei vieną kartą;

| d) | pažeidimas turi didelį poveikį išvengtų importo arba eksporto muitų sumai; |
| --- | --- |

d)

pažeidimas turi didelį poveikį išvengtų importo arba eksporto muitų sumai;

| e) | susijusioms prekėms taikomi Kodekso 134 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje ir 267 straipsnio 3 dalies e punkte nurodyti draudimai ar apribojimai; |
| --- | --- |

e)

susijusioms prekėms taikomi Kodekso 134 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje ir 267 straipsnio 3 dalies e punkte nurodyti draudimai ar apribojimai;

| f) | už pažeidimą atsakingas asmuo atsisako bendradarbiauti arba visapusiškai bendradarbiauti su kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

f)

už pažeidimą atsakingas asmuo atsisako bendradarbiauti arba visapusiškai bendradarbiauti su kompetentinga institucija;

| g) | už pažeidimą atsakingas asmuo yra anksčiau įvykdęs pažeidimų. |
| --- | --- |

g)

už pažeidimą atsakingas asmuo yra anksčiau įvykdęs pažeidimų.

2.
     
  Pažeidimai, nurodyti 3 straipsnio f, g, p, qi, ir qj punktuose, dėl savo pobūdžio laikomi sunkiais pažeidimais. [28 pakeit.]

9 straipsnis

Sankcijos už 3 straipsnyje nurodytus

  Nebaudžiamosios teisės sankcijos už nedidelius
  muitų teisės pažeidimus

1.
     
  Neskaitant reikalavimo sumokėti išvengtus muitus,
  valstybės narės užtikrina, kad už 3 straipsnyje nurodytus muitų teisės pažeidimus
  , kurie pagal 8a straipsnį laikomi nedideliais,
  būtų nustatytos veiksmingos, proporcingos
  , atgrasomos
  ir atgrasančios

  nebaudžiamosios teisės
  sankcijos, laikantis šių ribų:

| a) | jeigu muitų teisės pažeidimas susijęs su konkrečiomis prekėmis

  išvengtais muitais
  , piniginė bauda nuo 1 iki 5

  70
   proc. prekių vertės

  išvengtų muitų sumos
  ; |
| --- | --- |

a)

jeigu muitų teisės pažeidimas susijęs su konkrečiomis prekėmis

  išvengtais muitais
  , piniginė bauda nuo 1 iki 5

  70
   proc. prekių vertės

  išvengtų muitų sumos
  ;

| b) | jeigu muitų teisės pažeidimas nesusijęs su konkrečiomis prekėmis

  išvengtais muitais
  , piniginė bauda nuo 150 iki 7 500 EUR. |
| --- | --- |

b)

jeigu muitų teisės pažeidimas nesusijęs su konkrečiomis prekėmis

  išvengtais muitais
  , piniginė bauda nuo 150 iki 7 500 EUR.

2.
     
  Nustatydamos taikytinos sankcijos dydį, neviršijant šio straipsnio 1 dalyje nustatytų ribų, valstybės narės užtikrina, kad būtų atsižvelgta į visas 8a straipsnyje išvardytas svarbias aplinkybes. [29 pakeit.]

10 straipsnis

Sankcijos už 4 straipsnyje nurodytus muitų teisės pažeidimus

Valstybės narės užtikrina, kad už 4 straipsnyje nurodytus muitų teisės pažeidimus būtų nustatytos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios sankcijos, laikantis šių ribų:

| a) | jeigu muitų teisės pažeidimas susijęs su konkrečiomis prekėmis, piniginė bauda iki 15 proc. prekių vertės; |
| --- | --- |

a)

jeigu muitų teisės pažeidimas susijęs su konkrečiomis prekėmis, piniginė bauda iki 15 proc. prekių vertės;

| b) | jeigu muitų teisės pažeidimas nesusijęs su konkrečiomis prekėmis, piniginė bauda iki 22 500 EUR.
  [30 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

jeigu muitų teisės pažeidimas nesusijęs su konkrečiomis prekėmis, piniginė bauda iki 22 500 EUR.
  [30 pakeit.]

11 straipsnis

Sankcijos už 5 ir 6 straipsniuose nurodytus

  Nebaudžiamosios teisės sankcijos už sunkius
  muitų teisės pažeidimus

1.
     
  Neskaitant reikalavimo sumokėti išvengtus muitus, valstybės
  narės užtikrina, kad už 5

  3
  ir 6 straipsniuose nurodytus muitų teisės pažeidimus
  , kurie pagal 8b straipsnį laikomi sunkiais,
  būtų nustatytos veiksmingos, proporcingos
  , atgrasomos
  ir atgrasančios

  nebaudžiamosios teisės
  sankcijos, laikantis šių ribų:

| a) | jeigu muitų teisės pažeidimas susijęs su konkrečiomis prekėmis

  išvengtais muitais
  , piniginė bauda
  nuo 70 proc.
  iki 30

  140
   proc. prekių vertės

  išvengtų muitų sumos
  ; |
| --- | --- |

a)

jeigu muitų teisės pažeidimas susijęs su konkrečiomis prekėmis

  išvengtais muitais
  , piniginė bauda
  nuo 70 proc.
  iki 30

  140
   proc. prekių vertės

  išvengtų muitų sumos
  ;

| (aa) | jeigu muitų teisės pažeidimas susijęs ne su išvengtais muitais, bet su prekių verte, piniginė bauda nuo 15 proc. iki 30 proc. prekių vertės; |
| --- | --- |

(aa)

jeigu muitų teisės pažeidimas susijęs ne su išvengtais muitais, bet su prekių verte, piniginė bauda nuo 15 proc. iki 30 proc. prekių vertės;

| b) | jeigu muitų teisės pažeidimas nesusijęs
  nei
  su konkrečiomis prekėmis

  išvengtais muitais, nei su prekių verte
  , piniginė bauda
  nuo 7 500 EUR
  iki 45 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

jeigu muitų teisės pažeidimas nesusijęs
  nei
  su konkrečiomis prekėmis

  išvengtais muitais, nei su prekių verte
  , piniginė bauda
  nuo 7 500 EUR
  iki 45 000 EUR.

2.
     
  Nustatydamos taikytinos sankcijos dydį, neviršijant šio straipsnio 1 dalyje nustatytų ribų, valstybės narės užtikrina, kad būtų atsižvelgta į visas 8a straipsnyje ir 8b straipsnio 1 dalyje išvardytas svarbias aplinkybes. [31 pakeit.]

11a straipsnis

Kitos nebaudžiamosios teisės sankcijos už sunkius pažeidimus

1.
     
  Be 11 straipsnyje išvardytų sankcijų, jei padaromas sunkus pažeidimas, vadovaujantis Kodeksu, valstybės narės gali taikyti toliau nurodytas nepinigines sankcijas:

| a) | galutinis arba laikinas prekių konfiskavimas; |
| --- | --- |

a)

galutinis arba laikinas prekių konfiskavimas;

| b) | suteikto leidimo galiojimo sustabdymas. |
| --- | --- |

b)

suteikto leidimo galiojimo sustabdymas.

2.
     
  Pagal Kodeksą valstybės narės nustato, kad sunkių arba pakartotinių muitų teisės aktų pažeidimų atveju būtų atšaukti sprendimai, kuriais suteikiamas įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusas. [32 pakeit.]

11b straipsnis

Peržiūra

1.
     
  Nuo ... [penkeri metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos], Komisija kartu su kompetentingomis valstybių narių institucijomis peržiūri pagal 9 ir 11 straipsnius taikomų piniginių baudų dydžius. Peržiūros procedūros tikslas – užtikrinti, kad piniginių baudų, skiriamų pagal muitų sąjungos nuostatas, dydžiai būtų vienodesni, siekiant suderinti jų veikimą.

2.
     
  Kiekvienais metais Komisija viešai skelbia informaciją apie sankcijas, kurias valstybės narės taiko už muitų teisės pažeidimus, nurodytus 3 ir 6 straipsniuose.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi muitų teisės aktų pagal Kodekso 5 straipsnio 2 punktą, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 978/2012
   (6)
  . [33 pakeit.]

11c straipsnis

Susitarimo procedūra

Valstybės narės nustato susitarimo procedūra kaip procedūra, pagal kurią kompetentingos institucijos gali išspręsti muitų teisės pažeidimo klausimą sudarydamos susitarimą su už pažeidimą atsakingu asmeniu, neinicijavusios arba neužbaigusios teismo proceso mainais už to asmens sutikimą, kad būtų skirta nedelsiant vykdoma sankcija.

Vis dėlto, jei buvo pradėtas teismo procesas, kompetentingos institucijos gali sudaryti susitarimą tik sutikus teismo institucijai.

Komisija pateikia gaires dėl susitarimo procedūros, siekiant užtikrinti, kad už pažeidimą atsakingam asmeniui būtų skaidriai ir laikantis vienodo požiūrio principo suteikta susitarimo galimybė ir kad sudarius bet kokį susitarimą būtų viešai paskelbtas procedūros rezultatas. [34 pakeit.]

12 straipsnis

Veiksmingas sankcijų taikymas ir kompetentingų institucijų naudojimasis įgaliojimais skirti sankcijas

Valstybės narės užtikrina, kad nustatydamos sankcijų už 3–6 straipsniuose nurodytus muitų teisės pažeidimus rūšį ir dydį kompetentingos institucijos atsižvelgtų į visas svarbias aplinkybes, įskaitant, jei taikoma:

| a) | pažeidimo sunkumą ir trukmę; |
| --- | --- |

a)

pažeidimo sunkumą ir trukmę;

| b) | tai, kad už pažeidimą atsakingas asmuo yra įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas; |
| --- | --- |

b)

tai, kad už pažeidimą atsakingas asmuo yra įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas;

| c) | išvengto importo ar eksporto muito sumą; |
| --- | --- |

c)

išvengto importo ar eksporto muito sumą;

| d) | tai, kad susijusioms prekėms taikomi Kodekso 134 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje ir 267 straipsnio 3 dalies e punkte nurodyti draudimai ar apribojimai arba jos kelia visuomenės saugumo riziką; |
| --- | --- |

d)

tai, kad susijusioms prekėms taikomi Kodekso 134 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje ir 267 straipsnio 3 dalies e punkte nurodyti draudimai ar apribojimai arba jos kelia visuomenės saugumo riziką;

| e) | už pažeidimą atsakingo asmens bendradarbiavimą su kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

e)

už pažeidimą atsakingo asmens bendradarbiavimą su kompetentinga institucija;

| f) | už pažeidimą atsakingo asmens ankstesnius pažeidimus.
  [35 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

už pažeidimą atsakingo asmens ankstesnius pažeidimus.
  [35 pakeit.]

12a straipsnis

Atitiktis reikalavimams

Valstybės narės užtikrina, kad gairės ir leidiniai Sąjungos muitų teisės laikymosi ir tolesnio laikymosi klausimais būtų pateikiami suinteresuotosioms šalims lengvai prieinama, suprantama ir šiuolaikiška forma. [36 pakeit.]

13 straipsnis

Senatis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad proceso dėl 3
  ir
  6 straipsniuose nurodyto muitų teisės pažeidimo
  inicijavimo
  senaties terminas būtų ketveri metai ir kad jis būtų skaičiuojamas nuo muitų teisės pažeidimo padarymo dienos.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad tęstinių arba kartotinių muitų teisės pažeidimų atveju, senaties terminas būtų skaičiuojamas nuo veiksmų ar neveikimo, kurie laikomi muitų teisės pažeidimu, nutraukimo dienos.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad senaties terminas būtų nutrauktas, jeigu dėl to paties muitų teisės pažeidimo kompetentinga institucija, pranešusi apie tai atitinkamam asmeniui, imasi su tyrimu arba teisiniu procesu susijusio veiksmo
  arba jeigu atitinkamų veiksmų imasi už pažeidimą atsakingas asmuo
  . Senaties terminas
  toliau
  skaičiuojamas nuo veiksmo, dėl kurio jis buvo nutrauktas,
  pabaigos
  dienos.

4.   
  Nedarant poveikio 14 straipsnio 2 daliai,
  valstybės narės užtikrina, kad būtų uždrausta inicijuoti arba tęsti procesą

  bet koks procesas
  dėl 3
  arba
  6 straipsniuose nurodyto muitų teisės pažeidimo
  būtų nutrauktas dėl senaties, neatsižvelgiant į bet kokį šio straipsnio 3 dalyje nurodytą šio senaties termino nutraukimą,
  pasibaigus aštuonerių metų laikotarpiui, kuris skaičiuojamas nuo
  šio straipsnio
  1 arba 2 dalyje nurodytos dienos.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad sprendimo, kuriuo skiriama sankcija, vykdymo užtikrinimo senaties terminas būtų treji metai. Tas terminas skaičiuojamas nuo dienos, kurią tas sprendimas tampa galutiniu.

6.   Valstybės narės nustato atvejus, kuriais 1, 4 ir 5 dalyse nustatyti senaties terminai yra sustabdomi.[37 pakeit.]

14 straipsnis

Proceso sustabdymas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad administracinis procesas dėl 3 ir 6 straipsniuose nurodyto muitų teisės pažeidimo būtų sustabdytas, jeigu prieš tą patį asmenį dėl tų pačių faktų inicijuojamas baudžiamasis procesas.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad sustabdytas administracinis procesas dėl 3 ir 6 straipsniuose nurodyto muitų teisės pažeidimo nebūtų toliau tęsiamas, jeigu šio straipsnio 1 dalyje nurodytas baudžiamasis procesas yra galutinai baigtas. Kitais atvejais sustabdytas administracinis procesas dėl 3 ir 6 straipsniuose nurodyto muitų teisės pažeidimo gali būti atnaujintas.

15 straipsnis

Jurisdikcija

1.   Valstybės narės užtikrina, kad jurisdikcija nagrinėti 3 ir 6 straipsniuose nurodytus muitų teisės pažeidimus joms priklausytų pagal vieną iš šių kriterijų:

| a) | muitų teisės pažeidimas visiškai ar iš dalies padarytas tos valstybės narės teritorijoje; |
| --- | --- |

a)

muitų teisės pažeidimas visiškai ar iš dalies padarytas tos valstybės narės teritorijoje;

| b) | asmuo, padaręs muitų teisės pažeidimą, yra tos valstybės narės pilietis; |
| --- | --- |

b)

asmuo, padaręs muitų teisės pažeidimą, yra tos valstybės narės pilietis;

| c) | prekės, susijusios su muitų teisės pažeidimu yra tos valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

c)

prekės, susijusios su muitų teisės pažeidimu yra tos valstybės narės teritorijoje.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad tuo atveju, jei daugiau nei viena valstybė narė pareiškia turinti jurisdikciją nagrinėti tą patį muitų teisės pažeidimą, jurisdikcija priklausytų valstybei narei, kurioje prieš tą patį asmenį dėl tų pačių faktų vyksta baudžiamasis procesas. Jeigu jurisdikcija negali būti nustatyta pagal 1 dalį, valstybės narės užtikrina, kad jurisdikcija priklausytų valstybei narei, kurios kompetentinga institucija prieš tą patį asmenį dėl tų pačių faktų pirma inicijuoja procesą dėl muitų teisės pažeidimo.

16 straipsnis

Valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas

Valstybės narės bendradarbiauja ir keičiasi informacija, būtina vykstant procesui dėl veiksmo ar neveikimo, kuris laikomas 3 ir 6 straipsniuose nurodytu muitų teisės pažeidimu, visų pirma tuo atveju, jei prieš tą patį asmenį dėl tų pačių faktų procesą pradėjo daugiau nei viena valstybė narė.
  Valstybių narių bendradarbiavimo tikslas – padidinti prekių muitinio tikrinimo veiksmingumą ir suderinti procedūras Sąjungoje. [38 pakeit.]

Komisija prižiūri valstybių narių bendradarbiavimą siekiant sukurti muitiniam tikrinimui ir sankcijoms taikytinus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, geriausios praktikos sklaidą ir muitinės pareigūnų mokymo koordinavimą. [39 pakeit.]

17 straipsnis

Sulaikymas

Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos galėtų laikinai sulaikyti prekes, transporto priemones ir kitas priemones, naudojamas darant 3–6 straipsniuose nurodytus muitų teisės pažeidimus.
  Jei, pradėjus taikyti sankciją, valstybė narė visam laikui konfiskuoja tokias prekes, ji gali nuspręsti atitinkamai jas sunaikinti, pakartotinai panaudoti arba perdirbti. [40 pakeit.]

18 straipsnis

Komisijos ataskaitos ir peržiūra

Komisija iki [2019 m. gegužės 1 d.] pateikia ataskaitą apie šios direktyvos taikymą Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje įvertinama, kokiu mastu valstybės narės ėmėsi būtinų priemonių, siekdamos laikytis šios direktyvos.

Ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl kitų elementų apie Sąjungos muitų teisės aktų vykdymo užtikrinimą, kaip antai, priežiūros, kontrolės ir tyrimų, ir, prireikus, pateikia kartu pasiūlymą dėl teisėkūros procedūrą priimamo akto, siekiant papildyti šią direktyvą. [41 pakeit.]

18a straipsnis

Valstybių narių teikiamos ataskaitos

Valstybės narės siunčia Komisijai pažeidimų statistiką, parodančią, kokios buvo taikytos sankcijos už tuos pažeidimus, kad Komisija galėtų įvertinti, kaip taikoma ši direktyva. Įsigaliojus šiai direktyvai taip pateikiama informacija siunčiama kasmet. Siekdama suderinti nacionalines sankcijų sistemas Komisija tuos duomenis gali naudoti šios direktyvos peržiūros metu. [42 pakeit.]

19 straipsnis

Perkėlimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo 2017 m. gegužės 1 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

20 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

21 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 487, 2016 12 28, p. 57.

1

(2)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

3

2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

(4)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/... dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (OL L ...).

4

(5)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

5

(6)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 (OL L 303, 2012 10 31, p. 1).

6

2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 (OL L 303, 2012 10 31, p. 1).

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/253 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/253

---

P8_TA(2017)0302

2018 m. biudžetas. Įgaliojimai, susiję su trišaliu dialogu

2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2018 m. biudžeto projekto (2017/2043(BUD))

(2018/C 334/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2017 m. gegužės 30 d. (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2017 m. gegužės 30 d. (COM(2017)0400),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl 2018 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl 2018 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas dėl 2018 m. biudžeto gairių (06522/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas dėl 2018 m. biudžeto gairių (06522/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A8-0249/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A8-0249/2017),

2018 m. biudžeto projektas. Ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir saugumo užtikrinimas

| 1. | primena, kad savo 2017 m. kovo 15 d. rezoliucijoje Parlamentas patvirtino, kad tvarus ekonomikos augimas, deramų, kokybiškų ir stabilių darbo vietų kūrimas, socialinė ir ekonominė sanglauda, saugumas, migracija ir klimato kaita yra 2018 m. ES biudžeto pagrindiniai klausimai ir prioritetai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad apskritai Komisijos pasiūlymas yra gera pradžia šių metų deryboms, atsižvelgiant į tai, kad 2018 m. ES biudžetas turi padėti ES toliau skatinti tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, kartu užtikrinant savo piliečių saugumą ir sprendžiant migracijos problemas; apgailestauja dėl to, kad Komisijos pasiūlymas nevisiškai atitinka Parlamento raginimą dėl veiksmų kovojant su klimato kaita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigiamai vertina Komisijos sprendimą į biudžeto projektą įtraukti 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio tikslinimo rezultatus, dar prieš juos formaliai patvirtinant Taryboje, taip siunčiant aiškų signalą apie šio DFP tikslinimo svarbą ir poreikį didinti ES biudžeto lankstumą, kuris padėtų Sąjungai veiksmingai reaguoti į naujas ekstremaliąsias situacijas ir finansuoti savo politinius prioritetus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja savo tvirtą įsitikinimą, kad, siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir stabilių bei kokybiškų darbo vietų kūrimo ES, nepaprastai svarbu investuoti į mokslinius tyrimus, inovacijas, infrastruktūrą, švietimą ir MVĮ; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pasiūlytą programos „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) ir programos „Erasmus +“ pastiprinimą, nes šios programos tiesiogiai padės siekti šių tikslų; tačiau mano, kad reikės užtikrinti didesnį pastiprinimą, ypač atsižvelgiant į šių politikos priemonių finansavimo sumažinimą ESIF finansavimo naudai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena apie nepaprastai svarbų MVĮ vaidmenį kuriant darbo vietas ir mažinant investicijų trūkumą ir pabrėžia, kad tinkamas jų finansavimas turi likti vienu iš pagrindinių ES biudžeto prioritetų; todėl apgailestauja, kad COSME siūloma skirti 2,9 % mažiau lėšų nei 2017 m. biudžete, ir pareiškia ketinimą toliau stiprinti šią programą 2018 m. biudžete; atkreipia dėmesį į poreikį toliau stiprinti MVĮ ir ragina visapusiškai įvykdyti programos finansinius įsipareigojimus likusiais dabartinės DFP metais; teigiamai vertina Komisijos bandymą racionalizuoti MVĮ finansavimą programoje „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) vaidmenį siekiant sumažinti investicijų trūkumą visoje ES ir tarp ES teritorijų, taip pat padedant įgyvendinti strategines investicijas, kurios suteiktų didelę pridėtinę vertę ekonomikai, aplinkai ir visuomenei; todėl pritaria tam, kad jo veikla būtų pratęsta iki 2020 m.; pabrėžia greitą lėšų įsisavinimą ESIF MVĮ linijoje ir palankiai vertina numatomą jos išplėtimą; tačiau apgailestauja, kad nėra holistinio požiūrio į MVĮ finansavimą, kuris padėtų aiškiai apžvelgti visas turimas lėšas; atkreipia dėmesį į savo poziciją vykstančiose teisėkūros derybose, kad esamų ES programų lėšos daugiau neturėtų būti mažinamos siekiant finansuoti šį pratęsimą; mano, kad ESIF, kurio garantijų fondas yra daugiausiai finansuojamas iš ES biudžeto, lėšomis neturėtų būti remiami subjektai, įsisteigę šalyse ir teritorijose arba priklausantys šalims ir teritorijoms, kurios pagal atitinkamą ES politiką įtrauktos į nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų sąrašą, arba kurie veiksmingai neatitinka ES arba tarptautinių mokesčių standartų dėl skaidrumo ir informacijos mainų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teigiamai vertina ES iniciatyvas su gynyba susijusių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bei įsigijimo srityje, nes jomis bus padedama siekti masto ekonomijos sektoriuje ir bus užtikrintas didesnis valstybių narių veiksmų koordinavimas, taip pat, jei bus plėtojamos tinkamai, lems racionalesnes gynybos srities išlaidas ir sudarys sąlygas sutaupyti lėšų nacionaliniu lygmeniu; taip pat pabrėžia, kad būtina didinti Europos gynybos pramonės konkurencingumą bei inovacijas; primena savo ankstesnę poziciją, kad naujos šios srities iniciatyvos turėtų būti finansuojamos skiriant papildomų lėšų ir neturėtų būti kenkiama esamoms programoms, įskaitant EITP; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija neatsižvelgė į Parlamento prašymą, kad ji pateiktų vertinimą ir atitinkamus pasiūlymus dėl akcijos „Europos tinklo „Interrail“ bilietas 18-ojo gimtadienio proga“; mano, kad tokie pasiūlymai turi potencialą paskatinti europinę savimonę ir tapatybę; tačiau pabrėžia, kad bet kokie nauji projektai turi būti finansuojami numatant naujus finansinius išteklius ir nedarant poveikio esamoms programoms ir socialiniu požiūriu turėtų būti kuo įtraukesni; pakartoja savo ankstesnį raginimą Komisijai pateikti atitinkamus pasiūlymus šiuo klausimu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. biudžeto projekte numatomi papildomi asignavimai Jaunimo užimtumo iniciatyvai (JUI), taip reaguojant į ankstesnius Parlamento raginimus toliau įgyvendinti šią programą; taip pat atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl Taisomojo biudžeto Nr. 3/2017 projekto, kuriame numatoma skirti 500 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų JUI, kaip susitarė Parlamentas ir Taryba per 2017 m. taikinimo procedūrą biudžeto klausimais; yra įsitikinęs, kad pasiūlytų sumų aiškiai nepakaks tam, kad įgyvendinant JUI būtų pasiekti jos tikslai, ir mano, kad, siekiant veiksmingai kovoti su jaunimo nedarbu, JUI toliau turėtų būti prisidedama siekiant prioritetinių Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų; primygtinai tvirtina, kad reikia pateikti veiksmingą atsaką į jaunimo nedarbo problemą visoje Sąjungoje, ir pabrėžia, kad JUI gali būti toliau tobulinama ir daroma veiksmingesne, visų pirma užtikrinant, kad ji suteiktų realią Europos pridėtinę vertę jaunimo užimtumo politikai valstybėse narėse ir nepakeistų ankstesnių nacionalinių politikos priemonių finansavimo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad sanglaudos politika atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį siekiant ES vystymosi ir augimo; pabrėžia, kad tikimasi, jog 2018 m. sanglaudos politikos programos pasivys planą ir bus įgyvendinamos visu pajėgumu; atkreipia dėmesį į Parlamento įsipareigojimą užtikrinti pakankamai asignavimų šioms programoms, kurios priklauso vienai iš pagrindinių ES politikos sričių; vis dėlto yra susirūpinęs dėl nepriimtinų vėlavimų įgyvendinant veiklos programas nacionaliniu lygmeniu; ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų užbaigtas vadovaujančiųjų, audito ir tvirtinančiųjų institucijų paskyrimas ir būtų pagreitintas įgyvendinimas; pripažįsta, kad ilgos derybos dėl teisinio pagrindo reiškia, kad jose dalyvavusios ES institucijos turi prisiimti dalį atsakomybės dėl mažo įgyvendinimo lygio; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios valstybės narės mano, kad sanglaudos lėšos galėtų būti priemonė solidarumui garantuoti įgyvendinant Sąjungos politiką; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra ypač susirūpinęs dėl galimos naujos nesumokėtų sąskaitų sankaupos dabartinio DFP laikotarpio pabaigoje ir primena, kad 2014 m. pabaigoje buvo susidariusi kaip niekada didelė sankaupos suma, siekusi 24,7 mlrd. EUR; palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į DFP laikotarpio vidurio tikslinimą, pirmą kartą pateikė mokėjimų prognozes iki 2020 m., tačiau pabrėžia, kad jos turi būti tinkamai atnaujinamos kasmet, siekiant biudžeto valdymo institucijai sudaryti sąlygas laiku imtis reikalingų priemonių; įspėja apie neigiamą poveikį, kuris galėtų būti daromas dėl naujos mokėjimų krizės, ypač ES biudžeto naudos gavėjams; yra įsitikinęs, kad ES patikimumas taip pat susijęs su jos gebėjimu užtikrinti pakankamą ES biudžeto mokėjimų asignavimų lygį, kad būtų galima vykdyti prisiimtus įsipareigojimus; atkreipia dėmesį į neigiamą vėluojančių mokėjimų poveikį privačiajam sektoriui, visų pirma ES MVĮ, kurios sudariusios sutartis su viešosiomis įstaigomis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu vykdyti ES įsipareigojimą siekti 21-ojoje Klimato kaitos konferencijoje (COP 21) nustatytų tikslų, ypač atsižvelgiant į neseniai JAV administracijos priimtą sprendimą pasitraukti iš susitarimo; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad, jei nebus dedama daugiau pastangų, yra didelė rizika, kad bus nepasiektas tikslas 2014–2020 m. DFP skirti mažiausiai 20 % ES išlaidų su klimatu susijusiems veiksmams; susirūpinęs pažymi, kad biologinei įvairovei skirtos lėšos padidintos labai nežymiai– tik 0,1 %; pabrėžia, kad svarbu į visą ES biudžetą integruoti biologinės įvairovės apsaugą, ir pakartoja savo anksčiau išsakytą raginimą sukurti sekimo metodiką, kuria būtų atsižvelgiama į visas su biologine įvairove susijusias išlaidas ir jų efektyvumą; taip pat pabrėžia, kad ES finansuojamais projektais turėtų būti siekiama nedaryti neigiamo poveikio klimato kaitos švelninimui ar perėjimui prie žiedinės, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad precedento neturintis specialiųjų priemonių mobilizavimas parodė, kad ES biudžetas iš pradžių nebuvo sudarytas taip, kad juo naudojantis būtų galima spręsti tokias problemas, kaip dabartinė migracijos ir pabėgėlių krizė; mano, kad dar anksti būtų pereiti prie po krizės taikomo požiūrio; todėl prieštarauja pasiūlymui sumažinti 3 išlaidų kategorijos lėšas, palyginti su 2017 m. biudžetu, nes tai neatitinka ES įsipareigojimo veiksmingai spręsti migracijos ir pabėgėlių krizę; tačiau pabrėžia, kad po reakcijos į skubų, precedento neturintį atvejį reikėtų taikyti sistemingesnį ir aktyvesnį požiūrį, kurį papildytų veiksmingas ES biudžeto panaudojimas; pakartoja, kad ES prioritetas yra piliečių saugumas ir sauga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dar kartą tvirtina, kad siekiant tvariai išspręsti problemą ilguoju laikotarpiu reikia šalinti pagrindines migracijos ir pabėgėlių krizės priežastis, taip pat stabilizuoti ES kaimynystę ir kad investicijos į migrantų ir pabėgėlių kilmės šalis – nepaprastai svarbios siekiant šio tikslo; šiuo atžvilgiu teigiamai vertina Išorės investicijų planą (IIP) ir ragina institucijas greitai susitarti dėl Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) ir skubiai jį įgyvendinti; todėl nustebęs atkreipia dėmesį į tai, kad sumažintos 4 išlaidų kategorijos lėšos ir to negalima visapusiškai pagrįsti ankstesniais biudžeto lėšų padidinimais arba žemu įgyvendinimo lygiu; pakartoja, kad pagrindinių migracijos priežasčių šalinimas apima tokių problemų, kaip skurdas, nedarbas, švietimas ir ekonominės galimybės, taip pat nestabilumas, konfliktai ir klimato kaita, sprendimą, tačiau tuo neapsiriboja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad pasiūlyta padidinti Europos kaimynystės priemonės rytinei daliai skiriamas lėšas, reaguojant į ankstesnius Parlamento raginimus; yra įsitikinęs, kad siekiant tolesnės ekonominės integracijos ir konvergencijos su ES ir skatinti demokratiją, teisinės valstybės principą ir žmogaus teises mūsų rytinėse kaimyninėse šalyse yra būtina teikti ES paramą, ypač asociacijos susitarimus pasirašiusioms šalims; pabrėžia, kad tokia parama turėtų būti teikiama tik tol, kol susijusios šalys atitinka tinkamumo kriterijus, visų pirma dėl teisinės valstybės principo, kovos su korupcija ir demokratinių institucijų stiprinimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia Europos Sąjungos solidarumo fondo, kuris buvo įsteigtas siekiant reaguoti į dideles gaivalines nelaimes, svarbą ir reiškia Europos solidarumą su nelaimių ištiktais regionais Europoje, ir atkreipia dėmesį į siūlomą įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų Europos Sąjungos solidarumo fondui padidinimą; ragina Komisiją nedelsiant įvertinti, ar reikėtų toliau didinti finansavimą, atsižvelgiant visų pirma į žemės drebėjimus Italijoje ir gaisrus Ispanijoje ir Portugalijoje (per kuriuos tragiškai žuvo žmonės), kuriuose daug žmonių, ypač skurstančiuose regionuose, labai sunkiai nukentėjo; ragina pritaikyti šio fondo mobilizavimo taisykles, kad jo lėšas būtų galima lanksčiau ir skubiau mobilizuoti įvairioms nelaimėms, kurios turi reikšmingą poveikį, ir sumažinti laiką nuo nelaimės iki galimybės panaudoti lėšas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2018 m. biudžeto projekte paliktos labai mažos maržos arba nepalikta jokios maržos pagal DFP viršutines ribas 1, 3 ir 4 išlaidų kategorijose; mano, kad tai yra naujų svarbių iniciatyvų, kurių imtasi nuo 2014 m. (ESIF, su migracija susiję pasiūlymai, o pastaruoju metu gynybos srities moksliniai tyrimai ir Europos solidarumo korpusas) ir kurios įspraustos pagal 2013 m. sutartas DFP viršutines ribas, pasekmė; primena, kad DFP, ypač po jos laikotarpio vidurio tikslinimo, numatomos lankstumo nuostatos, kurios, nors ir ribotos, turėtų būti visapusiškai panaudotos siekiant išlaikyti sėkmingų programų užmojo lygį ir spręsti naujas ir nenumatytas problemas; pareiškia, kad Parlamentas, vykdant keitimo procesą, ketina dar labiau mobilizuoti tokias lankstumo nuostatas; dar kartą ragina įtraukti naujus tikrus nuosavus išteklius į ES biudžetą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į biudžeto projekte pateiktas daugybę nuorodų apie tai, kad būtina teikti taisomąjį raštą, kuris gali iš dalies užkirsti kelią Parlamento pozicijai per biudžeto procedūrą; apgailestauja dėl to, kad Komisija paskelbė, jog galimos naujos iniciatyvos saugumo ir migracijos srityje ir galimas Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės pratęsimas gali būti pasiūlyti būsimame taisomajame rašte, tačiau šių iniciatyvų neįtraukė į biudžeto projektą; primygtinai ragina Komisiją laiku pateikti išsamią informaciją apie šiuos būsimus pasiūlymus, kad biudžeto valdymo institucija galėtų juos tinkamai išnagrinėti; pabrėžia, kad šiomis galimomis iniciatyvomis neturėtų būti nepaisoma Parlamento prašymų ir pakeitimų, pateiktų vykdant šią biudžeto procedūrą, jau nekalbant apie jų pakeitimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pakartoja, kad remia Komisijos strategijos „į rezultatus orientuotas biudžetas“ įgyvendinimą, ir ragina toliau tobulinti veiksmingumo duomenų kokybę ir pateikimą, kad būtų teikiama tiksli, aiški ir suprantama informacija apie ES programų veiksmingumą; |
| --- | --- |

19.

1a išlaidų pakategorė – Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

| 20. | pažymi, kad Komisijos pasiūlyme dėl 2018 m. įsipareigojimų asignavimai, palyginti su 2017 m., pagal 1a pakategorę padidinami +2,5 % iki 21 841,3 mln. EUR; palankiai vertina tai, kad programa „Horizontas 2020“, EITP ir programa „Erasmus +“ sudaro svarbią šio padidinimo dalį, nes jų įsipareigojimų asignavimai padidėjo atitinkamai 7,3 %, 8,7 % ir 9,5 %, tačiau vis tiek pažymi, kad šios sumos yra šiek tiek mažesnės už finansiniame programavime numatytas sumas; visų pirma pabrėžia labai mažą patvirtintų paraiškų pagal programą „Horizontas 2020“ skaičių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vis dėlto yra nustebęs, kad COSME įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai buvo sumažinti atitinkamai 2,9 % ir 31,3 %, nors parama MVĮ nurodoma kaip vienas iš didžiausių ES prioritetų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pakartoja, kad, atsižvelgiant į ESIF pratęsimą, Parlamentas nepritaria bet kokiam tolesniam EITP lėšų sumažinimui, ir laikosi nuomonės, kad papildoma 1,1 mlrd. EUR suma, skiriama ES garantijai, turėtų būti paimta tik iš nepaskirstytų maržų (650 mlrd. EUR suma) ir numatytų grynųjų teigiamų įplaukų (450 mlrd. EUR suma); primena, kad EITP finansinis paketas (IRT kryptis) taip pat apima naują „WiFi4EU“ iniciatyvą; primena, kad EITP biudžetui sistemingai tenka pernelyg didelis paraiškų skaičius, nes trūksta asignavimų, visų pirma infrastruktūros krypčiai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atsižvelgia į Komisijos pasiūlymą įsteigti Europos solidarumo korpusą; tačiau susirūpinęs pažymi, kad, nepaisant Parlamento įspėjimų, 2017 m. gegužės 30 d. priimtame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto numatoma, kad trys ketvirtadaliai Europos solidarumo korpuso biudžeto bus finansuojami perskirstant esamų programų lėšas, daugiausia programos „Erasmus +“ (197,7 mln. EUR); yra susirūpinęs dėl pavojaus, kurį ši padėtis kels šioms ES programoms, ir pareiškia ketinimą toliau stiprinti programą „Erasmus +“ 2018 m. biudžete; pakartoja, kad bet kokie nauji politiniai įsipareigojimai turėtų būti finansuojami naujais asignavimais, o ne perskirstant esamų programų lėšas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina pasiūlymą proporcingai didinti gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamuosius veiksmus ir tai, kad Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl gynybos pramonės plėtros programos; |
| --- | --- |

24.

1b išlaidų pakategorė – Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

| 25. | pažymi, kad įsipareigojimų asignavimai pagal 1b išlaidų pakategorę iš viso sudaro 55 407,9 mln. EUR, t. y. 2,4 % daugiau, palyginti su 2017 m. biudžetu, kai įtraukiamas Taisomojo biudžeto Nr. 3 projektas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad pasiūlyta 46 763,5 mln. EUR mokėjimų asignavimų suma yra 25,7 % didesnė nei 2017 m., visų pirma dėl sumažėjimo 2017 m., nes vėluota veiksmingai pradėti įgyvendinti naujas veiksmų programas; primena, kad dėl netikslių valstybių narių prognozių 2016 m. buvo nepakankamai panaudota didelė (daugiau nei 11 mlrd. EUR) mokėjimų asignavimų pagal 1b išlaidų pakategorę suma, ir atkreipia dėmesį į tai, kad siūlomos 2018 m. sumos jau buvo sumažintos 1,6 mlrd. EUR suma po to, kai buvo pateiktos ankstesnės prognozės; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, jog reikia, kad 2014–2020 m. programos jau būtų įgyvendinamos visu greičiu, ir yra tvirtai įsitikinęs, kad ateityje reikia išvengti bet kokios neįprastos neapmokėtų sąskaitų sankaupos; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares prioritetine tvarka išspręsti visus neišspręstus klausimus, susijusius su vėlavimu paskirti nacionalines vadovaujančiąsias ir tvirtinančiąsias institucijas, taip pat panaikinti kitas kliūtis mokėjimo paraiškoms teikti; nuoširdžiai tikisi, kad nacionalinės institucijos ir Komisija pagerino savo 2018 m. biudžeto mokėjimų poreikių sąmatas ir kad bus visiškai panaudota pasiūlyta mokėjimų asignavimų suma; pripažįsta, kad ilgos ES institucijų derybos dėl teisinio pagrindo yra viena iš šio lėto įgyvendinimo priežasčių; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą finansuoti JUI tolesnį įgyvendinimą ir pažymi, kad siūloma mobilizuoti 233,3 mln. EUR panaudojant bendrąją įsipareigojimų maržą; ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis pastarosios Europos Audito Rūmų ataskaitos nurodymų; primena, kad bet koks JUI numatytų lėšų didinimas turėtų būti suderintas su atitinkamomis sumomis iš Europos socialinio fondo (ESF); pareiškia ketinimą apsvarstyti visas galimybes siekiant toliau stiprinti šią programą 2018 m. biudžete; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo svarbą sprendžiant skurdo ir socialinės atskirties problemas ir prašo 2018 m. biudžete skirti atitinkamus išteklius tinkamai patenkinti tikslinių grupių reikmes ir įgyvendinti fondo tikslus; |
| --- | --- |

29.

2 išlaidų kategorija — Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal 2 išlaidų kategoriją pasiūlyta 59 553,5 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma (+1,7 %, palyginti su 2017 m.) ir 56 359,8 mln. EUR mokėjimų asignavimų suma (+2,6 %) ir buvo palikta 713,5 mln. EUR marža iki viršutinės įsipareigojimų ribos; pažymi, kad didesnė asignavimų suma siekiant finansuoti Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) poreikius 2018 m. (+2,1 %) visų pirma skirta dėl gerokai mažesnės asignuotųjų įplaukų sumos, kurią, kaip tikimasi, bus galima naudoti 2018 m.; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad Komisija paliko 713,5 mln. EUR maržą iki 2 išlaidų kategorijos viršutinių ribų; atkreipia dėmesį į tai, kad padidėjus žemės ūkio rinkų nepastovumui, kaip pieno sektoriaus krizės atveju praeityje, gali tekti panaudoti šią maržą; ragina Komisiją užtikrinti, kad iki viršutinių ribų likusi marža būtų pakankama siekiant reaguoti į bet kokias galinčias iškilti krizes; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad pratęstas išimtinių rėmimo priemonių taikymas tam tikriems vaisiams, kurių rinkos padėtis vis dar sudėtinga; tačiau apgailestauja, kad Komisija šiuo metu nesiūlo gyvulininkystės sektoriaus rėmimo priemonių, visų pirma pieno sektoriuje, susijusių su Rusijos draudimu, taikomu ES importui, ir tikisi, kad ji pakeis savo poziciją šiuo atžvilgiu; atitinkamai tikisi, kad panaudojus 2 išlaidų kategorijos maržą, dalis jos bus skirta pieno ūkiams labiausiai nuo Rusijos embargo nukentėjusiose šalyse; laukia Komisijos taisomojo rašto, kuris turėtų būti pateiktas 2017 m. spalio mėn. ir turėtų būti paremtas naujausia informacija apie EŽŪGF finansavimą siekiant patikrinti realius žemės ūkio sektoriaus poreikius ir deramai atsižvelgti į Rusijos embargo ir kitų rinkos kintamumų poveikį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina tai, kad padidinti įsipareigojimų asignavimai, skiriami Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (EJRŽF) (+2,4 %) ir programai LIFE+ (+5,9 %) laikantis finansinio programavimo, tačiau apgailestauja dėl to, kad labai sumažinta mokėjimų asignavimų suma, regis, rodo, kad šios dvi programos 2014–2020 m. laikotarpiu vis dar lėtai įsibėgėja; |
| --- | --- |

33.

3 išlaidų kategorija — Saugumas ir pilietybė

| 34. | atkreipia dėmesį į pasiūlytą 3 473,1 mln EUR įsipareigojimų asignavimų sumą, numatytą pagal 3 išlaidų kategoriją; pabrėžia, kad reikia priimti bendrus, visapusiškus ir tvarius sprendimus dėl migracijos ir pabėgėlių padėties ir susijusių iššūkių; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pritaria Komisijos pasiūlymui skirti papildomus 800 mln. EUR kovai su saugumo klausimais, ypač po teroro aktų virtinės ES; |
| --- | --- |

35.

| 36. | laikosi nuomonės, kad šių problemų svarba ir poreikis jas nedelsiant spręsti yra nesuderinami su labai dideliu įsipareigojimų (-18,9 %) ir mokėjimų (-21,7 %) asignavimų sumažinimu, pasiūlytu 3 išlaidų kategorijoje, palyginti su 2017 m. biudžetu, visų pirma atsižvelgiant į Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą (PMIF), Vidaus saugumo fondą (VSF) ir Teisingumo programą; ragina šiems fondams skirti pakankamai biudžeto lėšų; primygtinai pabrėžia, kad tokio sumažinimo negalima pagrįsti vėlavimu įgyvendinti sutartas priemones arba tuo, kad priimami nauji teisės aktų pasiūlymai; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų numatyta pakankamai biudžeto išteklių ir kad būtų greitai tenkinami bet kokie papildomi poreikiai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apgailestauja, kad iki šiol nėra veiksmingos paskirstymo sistemos, o tai lėmė tai, kad tam tikroms valstybėms narėms, visų pirma Italijai ir Graikijai, tenka didesnė našta; primena, kad 2016 m. į ES atvyko 361 678 pabėgėliai ir migrantai, iš kurių 181 405 atvyko į Italiją ir 173 447 – į Graikiją, ir kad 2017 m. Italija jau priėmė 85 proc. visų į ES atvykusių pabėgėlių ir migrantų; apgailestauja, kad iki šiol Italija gavo tik 147,6 mln. EUR iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF), t. y. sumą, kuri padengia tik 3 proc. visų šalies migracijos krizės valdymo išlaidų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | be to, mano, kad valstybių narių bendradarbiavimas su saugumu susijusiais klausimais galėtų būti toliau stiprinamas teikiant didesnę paramą iš ES biudžeto; kelia klausimą, kaip toks tikslas galėtų būti pasiektas, kai atitinkamų VSF biudžeto eilučių lėšos yra labai sumažintos, palyginti su 2017 m. biudžetu; pabrėžia, kad būtina garantuoti būtiną finansavimą pasiūlytoms naujoms informacijos ir valstybės sienų sistemoms, pvz., Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS) bei atvykimo iri švykimo sistemoms įgyvendinti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad 2018 m. bus itin svarbūs nustatant Europos migracijos darbotvarkę, kai jau rengiamos kai kurios jos pagrindinės dalys; pabrėžia, kad reikia atidžiai įvertinti kelių pateiktų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, pvz., dėl Dublino bendros prieglobsčio sistemos reformos, naujos atvykimo ir išvykimo sistemos ir ETIAS sistemos, poveikį biudžetui, įskaitant galimybę, kad juos bus vėluojama priimti; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pakankamą finansavimą, kad jis atitiktų Sąjungos užmojį šiuo tikslu ir kuo greičiau būtų suformuota veiksminga, visiškai tarptautinę teisę atitinkanti ir valstybių narių solidarumu pagrrįsta Europos prieglobsčio ir migracijos politika; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos pasiūlyme trečius metus iš eilės nenumatyta jokios maržos iki 3 išlaidų kategorijos viršutinės ribos, o tai parodo, kad mažiausios DFP išlaidų kategorijos dydis yra pasenęs, kaip teigė Parlamentas per laikotarpio vidurio tikslinimo procesą; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pasiūlymą mobilizuoti 817 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų sumą pagal lankstumo priemonę – tai buvo galima padaryti dėl to, kad patikslintame DFP reglamente numatyta daugiau lankstumo; primygtinai tvirtina, kad išlaidų lygis vis dar nėra pakankamas, ir apgailestauja, kad Komisija atidėjo bet kokius tolesnius pasiūlymus iki būsimojo taisomojo rašto; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad Parlamentas nuolat tvirtai rėmė kultūros ir žiniasklaidos programas; teigiamai vertina pasiūlymą didinti lėšas, skiriamas programai „Kūrybiška Europa“, palyginti su 2017 m. biudžetu, įskaitant Europos kultūros paveldo metus pagal eilutę „Žiniasklaidos veiksmai“; be to, primygtinai ragina skirti pakankamai lėšų programai „Europa piliečiams“; ragina Komisiją peržiūrėti iniciatyvas pagal eilutę „Žiniasklaidos veiksmai“, kad būtų užtikrinta veiksminga biudžeto parama kokybiškam informavimui apie ES reikalus; primena apie savo paramą tvariam daugiamečiam „Euranet+“ finansavimui; galiausiai teigiamai vertina įsipareigojimų asignavimų padidinimą, palyginti su 2017 m. biudžetu, Maisto ir pašarų programai ir Vartotojų programai; galiausiai pabrėžia stiprios Sveikatos programos ir tinkamo biudžeto svarbą, kad būtų užtikrintas europinis bendradarbiavimas sveikatos srityje, įskaitant naujas sveikatos priežiūros inovacijas, sveikatos priežiūros skirtumus, lėtinių ligų naštą, atsparumą mikrobams, tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ir galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

41.

4 išlaidų kategorija – Europos vaidmuo pasaulyje

| 42. | apgailestauja, kad finansavimas pagal 4 išlaidų kategoriją apskritai sumažėjo ir sudaro 9,6 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų sumą (-5,6 %, palyginti su 2017 m.); pažymi, kad 4 išlaidų kategorijos pagrindinėms priemonėms skiriamos mažesnės sumos visų pirma yra susiję su ankstesniais padidinimais, patvirtintais 2017 m. biudžete ir skirtais Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonei ir Naujam partnerystės modeliui pagal Europos migracijos darbotvarkę; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad vystomojo bendradarbiavimo priemonei (VBP) ir Europos kaimynystės priemonei (EKP), ypač jos pietinei daliai, skiriamų lėšų sumažinimas yra nepagrįstas, atsižvelgiant į ilgalaikius poreikius, susijusius su ES veiksmais migracijos srityje, kurie apima daugiau nei migracijos srities susitarimai pagal partnerystės modelį, ir jos įsipareigojimus tarptautinės plėtros srityje; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares padidinti finansinius išteklius, skirtus taikos procesams ir finansinei paramai Palestinai ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai (JTPDO); primena, kad svarbu užtikrinti pakankamą pietinių kaimyninių šalių finansavimą, nes stabilumas Artimuosiuose Rytuose yra pagrindinis aspektas sprendžiant esmines migracijos priežastis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tačiau palankiai vertina tai, kad siūloma didinti EKP rytinei daliai skiriamas lėšas, nes taip bus prisidedama siekiant remti demokratines reformas ir ekonominę integraciją su ES, ypač šalyse, kurios pasirašė asociacijos susitarimus su Sąjunga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad padidėjo parama Turkijos politinėms reformoms (Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP) II), ypač dėl to, kad šalis regresuoja teisės normų, žodžio laisvės ir pagrindinių teisių srityse; ragina Komisiją sustabdyti pasirengimo narystei finansavimą, jei sustabdomos derybos dėl narystės, ir, jei šis scenarijus pasitvirtintų, prašo šias lėšas panaudoti tiesiogiai pilietinei visuomenei Turkijoje remti ir daugiau investuoti į žmonių tarpusavio mainų programas, pvz., studentams, mokslininkams ir žurnalistams skirtą „Erasmus+“; tikisi, kad bus skirtas pakankamas finansavimas PNPP lengvatomis besinaudojančioms Vakarų Balkanų šalims, kurioms reikalinga skubi finansinė parama reformoms vykdyti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atsižvelgdamas į aukštojo mokslo svarbą bendroms reformoms partnerių šalyse, mano, kad studentų judrumui ir moksliniam ES ir kaimyninių šalių bendradarbiavimui turėtų būti skiriama nuolatinė parama; todėl apgailestauja dėl sumažintų asignavimų techninei ir finansinei paramai pagal tris išorės priemones – PNPP, Europos kaimynystės priemonę ir vystomojo bendradarbiavimo priemonę, kuriomis siekiama remti tarptautinį aukštojo išsilavinimo aspektą „Erasmus+“ programos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą palikti 232 mln. EUR maržą iki viršutinės ribos; yra įsitikinęs, kad atsižvelgiant į problemas, su kuriomis susiduriama ES išorės veiksmų srityje, reikia nuolat teikti finansavimą, kuris būtų didesnis nei dabartinis 4 išlaidų kategorijos lygis; primena, kad 2017 m. biudžete buvo panaudotas nenumatytų atvejų rezervas, kad būtų galima finansuoti viršijant viršutinę ribą; mano, kad naujos iniciatyvos turėtų būti finansuojamos numatant naujus asignavimus ir turėtų būti visapusiškai naudojamasi visomis lankstumo galimybėmis, dėl kurių susitarta atliekant DFP tikslinimą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją, kuri nuolat nurodo galimybę pratęsti Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę, nedelsiant pateikti tikrą pasiūlymą dėl jos pratęsimo, jei toks yra jos ketinimas; primena Parlamento, Tarybos ir Komisijos įsipareigojimą užtikrinti, kad Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės ir patikos fondų kūrimas būtų skaidrus ir aiškus ir atitiktų Sąjungos biudžeto vieningumo principą, atsižvelgiant į biudžeto valdymo institucijos prerogatyvas ir parlamentinę kontrolę; dar kartą primygtinai ragina valstybes nares laikytis savo įsipareigojimų ir laiku finansuoti Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę ir patikos fondus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | visapusiškai remia įsipareigojimus, kuriuos ES prisiėmė Briuselio konferencijoje dėl Sirijos, patvirtindama ankstesnius Londone prisiimtus įsipareigojimus; pritaria tam, kad būtų stiprinama EKP ir humanitarinė pagalba, kiekvienu tikslu skiriant 120 mln. EUR siekiant vykdyti įsipareigojimą; |
| --- | --- |

49.

5 išlaidų kategorija – Administravimas

| 50. | atkreipia dėmesį į tai, kad 5 išlaidų kategorijos išlaidos padidėjo 3,1 %, palyginti su 2017 m. biudžetu, t. y. iki 9 682,4 mln. EUR (+ 287,9 mln. EUR); pažymi, kad daugiau nei trečdalį šių nominaliniai padidėjusių lėšų galima paaiškinti atsižvelgiant į papildomus asignavimus, kurių reikia pensijoms (+ 108,5 mln. EUR); atkreipia dėmesį į tai, kad papildomus asignavimus daugiausia lemia numatomas pensininkų skaičiaus didėjimas (+4,2 %); taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tikimasi, jog ateinančiais metais pensininkų skaičius dar padidės; atkreipia dėmesį į griežtą požiūrį į administracines išlaidas ir nominaliai įšaldytas visas su atlyginimais nesusijusias išlaidas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pažymi, kad faktinė marža yra 93,6 mln. EUR iki viršutinės ribos po to, kai buvo kompensuota 570 mln. EUR suma, nes buvo panaudotas nenumatytų atvejų rezervas, mobilizuotas 2017 m., 3 išlaidų kategorijos tikslais; pabrėžia, kad dėl pensijų ES biudžeto 5 išlaidų kategorijos dalis šiek tiek padidėjo ir sudaro 6,0 % (įsipareigojimų asignavimai); |
| --- | --- |

51.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

| 52. | pabrėžia bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų svarbą, nes jie yra priemonės siekiant nustatyti politinius prioritetus ir pradėti naujas iniciatyvas, kurios gali tapti nuolatiniais ES veiksmais ir programomis; ketina nustatyti subalansuotą bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų rinkinį; pažymi, kad dabartiniame pasiūlyme kai kurių išlaidų kategorijų marža yra gana maža arba jos išvis nėra numatyta, ir ketina išnagrinėti būdus, kaip sudaryti sąlygas galimiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams nesumažinant kitų politinių prioritetų; mano, kad įgyvendinant bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, Komisija turėtų nuolatos informuoti prie jų sukūrimo prisidėjusius Europos Parlamento narius, kad būtų užtikrintas visiškas jų pasiūlymų idėjos išlaikymas; |
| --- | --- |

52.

Agentūros

| 53. | atkreipia dėmesį į tai, kad apskritai 2018 m. biudžeto projekte numatyta +3,1 % daugiau lėšų decentralizuotoms agentūroms (neatsižvelgiant į asignuotąsias pajamas) ir + 146 etatai, tačiau atkreipia dėmesį į didelius skirtumus tarp visu pajėgumu veikiančių agentūrų (-11,2 %) ir naujas užduotis vykdančių agentūrų (+10,5 %); mano, kad šie skaičiai tiksliai atspindi tai, kad nuo 2013 m. dauguma agentūrų pasiekė arba net viršijo 5 % darbuotojų skaičiaus sumažinimo tikslą (kai kurios agentūros jį pasieks 2018 m.), o darbuotojų skaičius per tą patį laikotarpį augo tik agentūrose, kurios vykdo su migracija ir saugumu susijusią veiklą (+ 183 etatai), finansų priežiūros agentūrose (+ 28 etatai) ir kai kuriose agentūrose, kurioms patikėtos naujos užduotys (ERA, EASA, GSA) (+ 18 etatų); pakartoja savo raginimą, pateiktą 2015 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūroje (5), išsaugoti išteklius ir prireikus teikti papildomus išteklius siekiant užtikrinti tinkamą agentūrų veikimą, įskaitant ES agentūrų tinklo nuolatinį sekretoriatą (dabar vadinamą bendros paramos biuru); |
| --- | --- |

53.

| 54. | pakartoja savo įsitikinimą, kad ES agentūroms, veikiančioms teisingumo ir vidaus reikalų srityje, turi būti skubiai užtikrintos reikiamos lėšos veiklos išlaidoms ir darbuotojai, kad jos galėtų sėkmingai vykdyti papildomas užduotis ir pareigas, kurios joms pavestos pastaraisiais metais; šiuo požiūriu palankiai vertina darbuotojų skaičiaus padidinimą, pasiūlytą Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai (FRONTEX) ir Europos prieglobsčio paramos biurui (EASO), nes tai, jo nuomone, yra būtiniausia priemonė siekiant užtikrinti, kad šios agentūros galėtų veiksmingai vykdyti savo veiklą; pabrėžia, kad siūlomo biudžeto ir darbuotojų skaičiaus Europolui nepakanka priskirtoms užduotims vykdyti, nes Komisija ir valstybės narės ankstesniais metais nusprendė stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą, visų pirma kovos su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, kibernetiniu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis ir nelydimų nepilnamečių apsaugos srityje; pabrėžia nustatytus trūkumus dabartinėje informacijos mainų struktūroje ir primygtinai ragina Komisiją skirti „eu-LISA“ pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kad ji galėtų įgyvendinti papildomas užduotis ir pareigas, kurios jai neseniai buvo paskirtos; pabrėžia svarbų EASO vaidmenį padedant valstybėms narėms tvarkyti prieglobsčio prašymus, ypač atsižvelgiant į padidėjusį prieglobsčio prašytojų skaičių; apgailestauja dėl sumažinto veiklos finansavimo lygio (-23,6 %, palyginti su 2017 m.) ir Eurojusto darbuotųjų skaičiaus (-4 %), kai organizacija šiuo metu susiduria su padidėjusiu dabro krūviu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | susirūpinęs pažymi, kad užimtumo ir mokymo srities (Europos profesinio mokymo plėtros centras, Europos transporto darbuotojų federacija, Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas) bei aplinkos politikos (Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras, Europos cheminių medžiagų agentūra, Europos aplinkos agentūra, Europos maisto saugos tarnyba, Europos vaistų vertinimo agentūra) ES agentūroms labai gresia etatų mažinimas (atitinkamai po 5 ir 12 etatų); mano, kad tai neatitinka bendros Sąjungos politikos dėl deramų, kokybiškų ir stabilių darbo vietų kūrimo ir kovos su klimato kaita; palankiai vertina darbuotojų skaičiaus ir biudžeto padidinimą Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai ir Europos GNSS agentūrai, bet pabrėžia, kad to nepakanka, kad šios agentūros galėtų deramai vykdyti savo užduotis; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pažymi, kad 2018 m. yra trečiasis REACH registracijos terminas, turintis įtakos daugybei įmonių Europoje ir iki šiol didžiausiam MVĮ skaičiui, ir tai atitinkamai turės didelį poveikį Europos cheminių medžiagų agentūros darbo krūviui; todėl ragina Komisiją susilaikyti nuo 2018 m. planuojamo šešių laikinųjų agentūros darbuotojų etatų naikinimo ir atidėti jį iki 2019 m., kad Europos cheminių medžiagų agentūra galėtų veiksmingai įgyvendinti visą 2018 m. darbų programą; šiuo atžvilgiu pažymi, kad nuo 2012 m. Europos cheminių medžiagų agentūra jau 10 % sumažino REACH darbuotojų skaičių; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | primena, kad lyčių aspekto integravimas yra teisinė prievolė, kylanti tiesiogiai iš Sutarčių; ragina biudžeto procedūros metu užtikrinti biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą principo taikymą ir naudoti biudžeto išlaidas kaip veiksmingą priemonę moterų ir vyrų lygybei skatinti; rekomenduoja parengti biudžeto planą, skirtą lyčių aspektui ES institucijose integruoti, pagal patvirtintą bandomąjį projektą, ateityje įtraukiant konkrečią biudžeto eilutę, skirtą lyčių aspekto integravimo koordinavimo valdymui visose institucijose; |
| --- | --- |

57.

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0085.

(5)  Žr. 2017 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos agentūrų 2015 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo: veikla, finansų valdymas ir kontrolė (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0155).

---

PRIEDAS

BENDRAS PAREIŠKIMAS DĖL BIUDŽETO PROCEDŪROS DATŲ IR TAIKINIMO KOMITETO VEIKIMO SĄLYGŲ 2018 M.

| A. | Pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo priedo A dalį Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitaria dėl šių pagrindinių 2018 m. biudžeto procedūros datų:






  1. | Trišalis dialogas bus sušauktas liepos 13 d. ryte prieš priimant Tarybos poziciją; |
| --- | --- | --- |

A.

1.

Trišalis dialogas bus sušauktas liepos 13 d. ryte prieš priimant Tarybos poziciją;

| 2. | Komisija stengsis pateikti 2018 m. sąmatą iki gegužės mėn. pabaigos; |
| --- | --- |

2.

Komisija stengsis pateikti 2018 m. sąmatą iki gegužės mėn. pabaigos;

| 3. | Taryba sieks priimti savo poziciją ir perduoti ją Europos Parlamentui ne vėliau kaip 37-ą savaitę (trečią rugsėjo mėn. savaitę), kad būtų lengviau laiku susitarti su Europos Parlamentu; |
| --- | --- |

3.

Taryba sieks priimti savo poziciją ir perduoti ją Europos Parlamentui ne vėliau kaip 37-ą savaitę (trečią rugsėjo mėn. savaitę), kad būtų lengviau laiku susitarti su Europos Parlamentu;

| 4. | Europos Parlamento Biudžeto komitetas stengsis balsuoti dėl Tarybos pozicijos pakeitimų ne vėliau kaip iki 41-os savaitės pabaigos (spalio mėn. viduryje); |
| --- | --- |

4.

Europos Parlamento Biudžeto komitetas stengsis balsuoti dėl Tarybos pozicijos pakeitimų ne vėliau kaip iki 41-os savaitės pabaigos (spalio mėn. viduryje);

| 5. | Trišalis dialogas bus sušauktas spalio 18 d. popietę prieš Europos Parlamente įvyksiantį svarstymą; |
| --- | --- |

5.

Trišalis dialogas bus sušauktas spalio 18 d. popietę prieš Europos Parlamente įvyksiantį svarstymą;

| 6. | Europos Parlamentas plenariniame posėdyje dėl svarstymo balsuos 43-ą savaitę (spalio 23-26 d. plenarinėje sesijoje); |
| --- | --- |

6.

Europos Parlamentas plenariniame posėdyje dėl svarstymo balsuos 43-ą savaitę (spalio 23-26 d. plenarinėje sesijoje);

| 7. | taikinimo laikotarpis prasidės spalio 31 d. Pagal SESV 314 straipsnio 4 dalies c punkto nuostatas taikinimui skirtas laikas baigsis 2017 m. lapkričio 20 d.; |
| --- | --- |

7.

taikinimo laikotarpis prasidės spalio 31 d. Pagal SESV 314 straipsnio 4 dalies c punkto nuostatas taikinimui skirtas laikas baigsis 2017 m. lapkričio 20 d.;

| 8. | Taikinimo komitetas susirinks lapkričio 6 d. popietę Europos Parlamente ir lapkričio 17 d. Taryboje ir gali prireikus dar kartą susitikti; Taikinimo komiteto posėdžiai bus rengiami trišalio dialogo posėdžio (-ių) metu. Trišalį dialogą numatyta surengti lapkričio 9 d. ryte. Papildomas (-i) trišalis (-iai) dialogas (-ai) gali būti sušauktas (-i) per 21 dieną trunkantį taikinimo laikotarpį, be kita ko, lapkričio 13 ar 14 d. (Strasbūras). |
| --- | --- |

8.

Taikinimo komitetas susirinks lapkričio 6 d. popietę Europos Parlamente ir lapkričio 17 d. Taryboje ir gali prireikus dar kartą susitikti; Taikinimo komiteto posėdžiai bus rengiami trišalio dialogo posėdžio (-ių) metu. Trišalį dialogą numatyta surengti lapkričio 9 d. ryte. Papildomas (-i) trišalis (-iai) dialogas (-ai) gali būti sušauktas (-i) per 21 dieną trunkantį taikinimo laikotarpį, be kita ko, lapkričio 13 ar 14 d. (Strasbūras).

| B. | Taikinimo komiteto veikimo sąlygos išdėstytos pirmiau nurodyto Tarpinstitucinio susitarimo priedo E dalyje. |
| --- | --- |

B.

---

2017 m. liepos 6 d., ketvirtadienis

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/263 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/263

---

P8_TA(2017)0311

Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF) ir EDVF garantijos bei EDVF garantijų fondo sukūrimas ***I

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) ir EDVF garantijos bei EDVF garantijų fondo sukūrimo (COM(2016)0586 – C8-0377/2016 – 2016/0281(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 334/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0586), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0586),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0377/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0377/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto pranešimą ir į Biudžeto kontrolės komiteto nuomonę (A8-0170/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto pranešimą ir į Biudžeto kontrolės komiteto nuomonę (A8-0170/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0281

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo sukuriamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), EDVF garantija ir EDVF garantijų fondas

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/1601.)

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/264 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/264

---

P8_TA(2017)0312

Aklų, regos sutrikimą ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui leidžiami būdai naudoti tam tikrus kūrinius ir kitus saugomus objektus ***I

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui leidžiamų tam tikrų būdų naudoti autorių teisių ir gretutinių teisių saugomus kūrinius ir kitus objektus, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (COM(2016)0596 – C8-0381/2016 – 2016/0278(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 334/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0596), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0596),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0381/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0381/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gegužės 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gegužės 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A8-0097/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A8-0097/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 125, 2017 4 21, p. 27.

---

P8_TC1-COD(2016)0278

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui leidžiamų tam tikrų būdų naudoti tam tikrus autorių teisių ir gretutinių teisių saugomus kūrinius ir kitus objektus, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/1564.)

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/265 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/265

---

P8_TA(2017)0313

Sąjungos ir trečiųjų šalių tarpvalstybinis keitimasis autorių ir gretutinių teisių saugomų tam tikrų kūrinių ir kitų objektų prieinamos formos kopijomis aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui ***I

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos ir trečiųjų šalių tarpvalstybinio keitimosi autorių ir gretutinių teisių saugomų tam tikrų kūrinių ir kitų objektų prieinamos formos kopijomis aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui (COM(2016)0595 – C8-0380/2016 – 2016/0279(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 334/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0595), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0595),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0380/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0380/2016),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir į 114 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir į 114 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gegužės 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gegužės 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A8-0102/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A8-0102/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P8_TC1-COD(2016)0279

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl Sąjungos ir trečiųjų šalių tarpvalstybinio keitimosi autorių ir gretutinių teisių saugomų tam tikrų kūrinių ir kitų objektų prieinamos formos kopijomis aklų, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turinčių asmenų labui

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/1563.)

---

| 19.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 334/266 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 334/266

---

P8_TA(2017)0314

Dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmai Europos Sąjungoje *

2017 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmų patobulinimo Europos Sąjungoje (COM(2016)0686 – C8-0035/2017 – 2016/0338(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2018/C 334/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0686), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0686),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0035/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 115 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0035/2017),

| — | atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. (1) ir 2016 m. liepos 6 d. (2) rezoliucijas dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. (1) ir 2016 m. liepos 6 d. (2) rezoliucijas dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0225/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0225/2017),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Tarybą apsvarstyti galimybę po siūlomos direktyvos priėmimo laipsniškai panaikinti 1990 m. liepos 23 d. Konvenciją dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų įmonių pelną (3) ir taip taikant siūlomą direktyvą sustiprinti suderintą Sąjungos politiką dėl ginčų sprendimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | situacijos
  , kai valstybės narės tas pačias pajamas arba kapitalą apmokestina du kartus, gali sukelti didelių mokestinių kliūčių tarpvalstybiniu mastu veiklą vykdančioms įmonėms. Dėl
  jų
  įmonėms užkraunama pernelyg didelė mokesčių našta,
  jos
  gali
  nulemti
  ekonomikos iškraipymus ir
  neveiksmingumą, taip pat turėti
  neigiamą poveikį tarpvalstybinėms investicijoms ir augimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

situacijos
  , kai valstybės narės tas pačias pajamas arba kapitalą apmokestina du kartus, gali sukelti didelių mokestinių kliūčių tarpvalstybiniu mastu veiklą vykdančioms įmonėms. Dėl
  jų
  įmonėms užkraunama pernelyg didelė mokesčių našta,
  jos
  gali
  nulemti
  ekonomikos iškraipymus ir
  neveiksmingumą, taip pat turėti
  neigiamą poveikį tarpvalstybinėms investicijoms ir augimui;

| (1) | remiantis teisingo ir veiksmingo apmokestinimo principu, visos įmonės turi skirti teisingą dalį savo gauto pelno skirti mokesčiams ten, kur tas pelnas gautas, bet reikėtų vengti dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo. Situacijos
  , kai valstybės narės tas pačias pajamas arba kapitalą apmokestina du kartus, gali sukelti didelių mokestinių kliūčių
  , ypač
  tarpvalstybiniu mastu veiklą vykdančioms
  mažosioms ir vidutinėms
  įmonėms
  , o tai daro neigiamą poveikį tinkamam vidaus rinkos veikimui
  . Dėl
  to
  įmonėms užkraunama pernelyg didelė mokesčių našta,
  atsiranda teisinio netikrumo ir nereikalingų sąnaudų, be to, tai
  gali
  sukelti
  ekonomikos iškraipymus ir
  neefektyvumą. Be to, tai turi
  neigiamą poveikį tarpvalstybinėms investicijoms ir
  ekonomikos
  augimui; |
| --- | --- |

(1)

remiantis teisingo ir veiksmingo apmokestinimo principu, visos įmonės turi skirti teisingą dalį savo gauto pelno skirti mokesčiams ten, kur tas pelnas gautas, bet reikėtų vengti dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo. Situacijos
  , kai valstybės narės tas pačias pajamas arba kapitalą apmokestina du kartus, gali sukelti didelių mokestinių kliūčių
  , ypač
  tarpvalstybiniu mastu veiklą vykdančioms
  mažosioms ir vidutinėms
  įmonėms
  , o tai daro neigiamą poveikį tinkamam vidaus rinkos veikimui
  . Dėl
  to
  įmonėms užkraunama pernelyg didelė mokesčių našta,
  atsiranda teisinio netikrumo ir nereikalingų sąnaudų, be to, tai
  gali
  sukelti
  ekonomikos iškraipymus ir
  neefektyvumą. Be to, tai turi
  neigiamą poveikį tarpvalstybinėms investicijoms ir
  ekonomikos
  augimui;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, kurioje abejojama 1990 m. liepos 23 d. Konvencijos dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų įmonių pelną

   (1a)

  (toliau – Sąjungos arbitražo konvencija) nauda ir manoma, kad ši priemonė turėtų būti keičiama ir tapti efektyvesnė arba būti pakeista Sąjungos ginčų sprendimo mechanizmu, pagal kurį taikomos veiksmingesnės bendro susitarimo procedūros. 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, kurioje pabrėžiama, kad siekiant didinti sistemų veiksmingumą labai svarbu nustatyti aiškią ginčų sprendimo procedūrų trukmę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, kurioje abejojama 1990 m. liepos 23 d. Konvencijos dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų įmonių pelną

   (1a)

  (toliau – Sąjungos arbitražo konvencija) nauda ir manoma, kad ši priemonė turėtų būti keičiama ir tapti efektyvesnė arba būti pakeista Sąjungos ginčų sprendimo mechanizmu, pagal kurį taikomos veiksmingesnės bendro susitarimo procedūros. 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, kurioje pabrėžiama, kad siekiant didinti sistemų veiksmingumą labai svarbu nustatyti aiškią ginčų sprendimo procedūrų trukmę;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje, kurioje jis paragino Komisiją pasiūlyti teisės aktų, skirtų pagerinti Sąjungos tarpvalstybinių apmokestinimo ginčų sprendimą, skiriant dėmesį ne tik dvigubo apmokestinimo, bet ir dvigubo neapmokestinimo atvejams. Parlamentas taip pat paragino nustatyti aiškesnes taisykles ir griežtesnius terminus bei užtikrinti skaidrumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje, kurioje jis paragino Komisiją pasiūlyti teisės aktų, skirtų pagerinti Sąjungos tarpvalstybinių apmokestinimo ginčų sprendimą, skiriant dėmesį ne tik dvigubo apmokestinimo, bet ir dvigubo neapmokestinimo atvejams. Parlamentas taip pat paragino nustatyti aiškesnes taisykles ir griežtesnius terminus bei užtikrinti skaidrumą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1c) | bandymai panaikinti dvigubą apmokestinimą dažnai skatina dvigubą neapmokestinimą – taikydamos mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo praktiką įmonės gali savo pelną apmokestinti tose valstybėse narėse, kuriose pelno mokesčio tarifas artimas nuliui. Tokia tebetaikoma praktika iškreipia konkurenciją, kenkia įmonėms ir mažina apmokestinimą, o tai kenkia ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1c)

bandymai panaikinti dvigubą apmokestinimą dažnai skatina dvigubą neapmokestinimą – taikydamos mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo praktiką įmonės gali savo pelną apmokestinti tose valstybėse narėse, kuriose pelno mokesčio tarifas artimas nuliui. Tokia tebetaikoma praktika iškreipia konkurenciją, kenkia įmonėms ir mažina apmokestinimą, o tai kenkia ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | dėl
  šios priežasties
  būtina
  , kad Sąjungoje taikomais mechanizmais būtų užtikrintas dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimas
  ir
  būtų veiksmingai panaikintas ginčijamas dvigubas apmokestinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

dėl
  šios priežasties
  būtina
  , kad Sąjungoje taikomais mechanizmais būtų užtikrintas dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimas
  ir
  būtų veiksmingai panaikintas ginčijamas dvigubas apmokestinimas;

| (2) | dabartinės ginčų sprendimo procedūros yra per ilgos, brangios ir dažnai po jų nepasiekiamas susitarimas (kai kuriais atvejais negaunama net jokio patvirtinimo). Kai kurios įmonės šiuo metu sutinka būti apmokestinti du kartus, kad nereikėtų skirti pinigų ir laiko sudėtingoms procedūroms dvigubam apmokestinimui panaikinti. Dėl
  šios priežasties
  itin svarbu
  , kad Sąjungoje taikomais mechanizmais būtų užtikrintas
  veiksmingas, spartus ir vykdytinas
  dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimas
  bei
  būtų veiksmingai
  ir laiku
  panaikintas ginčijamas dvigubas apmokestinimas
  , nuolat ir veiksmingai teikiant informaciją mokesčių mokėtojui
  ; |
| --- | --- |

(2)

dabartinės ginčų sprendimo procedūros yra per ilgos, brangios ir dažnai po jų nepasiekiamas susitarimas (kai kuriais atvejais negaunama net jokio patvirtinimo). Kai kurios įmonės šiuo metu sutinka būti apmokestinti du kartus, kad nereikėtų skirti pinigų ir laiko sudėtingoms procedūroms dvigubam apmokestinimui panaikinti. Dėl
  šios priežasties
  itin svarbu
  , kad Sąjungoje taikomais mechanizmais būtų užtikrintas
  veiksmingas, spartus ir vykdytinas
  dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimas
  bei
  būtų veiksmingai
  ir laiku
  panaikintas ginčijamas dvigubas apmokestinimas
  , nuolat ir veiksmingai teikiant informaciją mokesčių mokėtojui
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | šiuo metu taikomais mechanizmais, numatytais dvišalėse
  mokesčių
  sutartyse, neužtikrinama, kad visais atvejais laiku būtų visiškai išvengta dvigubo apmokestinimo.
  Galiojančios Konvencijos dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų įmonių pelną (90/436/EEB)

   (7)

  (toliau –
  Sąjungos arbitražo
  konvencija)
  taikymo sritis yra ribota ir ji yra taikoma tik sandorių kainodaros ginčams ir pelno priskyrimui nuolatinėms buveinėms. Stebėsena, vykdyta įgyvendinant Sąjungos arbitražo konvenciją, patvirtino, kad esama tam tikrų didelių trūkumų, visų pirma susijusių su galimybe naudotis procedūra, procedūros trukme ir
  veiksmingu užbaigimu
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

šiuo metu taikomais mechanizmais, numatytais dvišalėse
  mokesčių
  sutartyse, neužtikrinama, kad visais atvejais laiku būtų visiškai išvengta dvigubo apmokestinimo.
  Galiojančios Konvencijos dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant asocijuotų įmonių pelną (90/436/EEB)

   (7)

  (toliau –
  Sąjungos arbitražo
  konvencija)
  taikymo sritis yra ribota ir ji yra taikoma tik sandorių kainodaros ginčams ir pelno priskyrimui nuolatinėms buveinėms. Stebėsena, vykdyta įgyvendinant Sąjungos arbitražo konvenciją, patvirtino, kad esama tam tikrų didelių trūkumų, visų pirma susijusių su galimybe naudotis procedūra, procedūros trukme ir
  veiksmingu užbaigimu
  ;

| (3) | šiuo metu taikomais mechanizmais, numatytais dvišalėse sutartyse
  dėl dvigubo apmokestinimo
  , neužtikrinama, kad visais atvejais laiku būtų visiškai išvengta dvigubo apmokestinimo.
  Tose sutartyse numatyti mechanizmai daugeliu atvejų yra ilgai trunkantys, brangūs, menkai prieinami ir ne visada padeda pasiekti susitarimą.
  Sąjungos arbitražo
  konvencijos
  taikymo sritis yra ribota ir ji yra taikoma tik sandorių kainodaros ginčams ir pelno priskyrimui nuolatinėms buveinėms. Stebėsena, vykdyta įgyvendinant Sąjungos arbitražo konvenciją, patvirtino, kad esama tam tikrų didelių trūkumų, visų pirma susijusių su galimybe naudotis procedūra
  , teisių gynimo priemonių stygiumi
  , procedūros trukme ir
  tuo, kad nepriimamas galutinis privalomas sprendimas ir procedūra neužbaigiama veiksmingai. Šie trūkumai yra kliūtis investicijoms ir turėtų būti pašalinti; |
| --- | --- |

(3)

šiuo metu taikomais mechanizmais, numatytais dvišalėse sutartyse
  dėl dvigubo apmokestinimo
  , neužtikrinama, kad visais atvejais laiku būtų visiškai išvengta dvigubo apmokestinimo.
  Tose sutartyse numatyti mechanizmai daugeliu atvejų yra ilgai trunkantys, brangūs, menkai prieinami ir ne visada padeda pasiekti susitarimą.
  Sąjungos arbitražo
  konvencijos
  taikymo sritis yra ribota ir ji yra taikoma tik sandorių kainodaros ginčams ir pelno priskyrimui nuolatinėms buveinėms. Stebėsena, vykdyta įgyvendinant Sąjungos arbitražo konvenciją, patvirtino, kad esama tam tikrų didelių trūkumų, visų pirma susijusių su galimybe naudotis procedūra
  , teisių gynimo priemonių stygiumi
  , procedūros trukme ir
  tuo, kad nepriimamas galutinis privalomas sprendimas ir procedūra neužbaigiama veiksmingai. Šie trūkumai yra kliūtis investicijoms ir turėtų būti pašalinti;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | siekiant, kad būtų sukurta teisinga, aiški ir stabili mokesčių aplinka ir sumažinti ginčai dėl apmokestinimo vidaus rinkoje, būtina bent tam tikra minimali konvergencija pelno mokesčio politikos srityje. Bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės nustatymas, kaip pasiūlė Komisija

   (1a)

  , yra veiksmingiausias būdas pašalinti dvigubo apmokestinimo pelno mokesčiu riziką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

siekiant, kad būtų sukurta teisinga, aiški ir stabili mokesčių aplinka ir sumažinti ginčai dėl apmokestinimo vidaus rinkoje, būtina bent tam tikra minimali konvergencija pelno mokesčio politikos srityje. Bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės nustatymas, kaip pasiūlė Komisija

   (1a)

  , yra veiksmingiausias būdas pašalinti dvigubo apmokestinimo pelno mokesčiu riziką;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | siekiant sukurti teisingesnę mokestinę aplinką, reikia sugriežtinti skaidrumo taisykles ir sustiprinti kovos su mokesčių vengimu priemones. Be to, siekiant sukurti teisingą apmokestinimo sistemą, būtina užtikrinti, kad tos pačios mokesčių mokėtojų pajamos nebūtų apmokestinamos du kartus, o ginčų sprendimo mechanizmai būtų visapusiški,
  efektyvūs
  ir tvarūs. Taip pat
  būtina
  tobulinti dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmus siekiant
  atsižvelgti į
  riziką, kad dėl reguliaresnės ir tikslingesnės mokesčių administratorių audito praktikos daugės dvigubo ar daugiašalio apmokestinimo ginčų, kuriuose ginčijamasi dėl potencialiai didelių sumų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

siekiant sukurti teisingesnę mokestinę aplinką, reikia sugriežtinti skaidrumo taisykles ir sustiprinti kovos su mokesčių vengimu priemones. Be to, siekiant sukurti teisingą apmokestinimo sistemą, būtina užtikrinti, kad tos pačios mokesčių mokėtojų pajamos nebūtų apmokestinamos du kartus, o ginčų sprendimo mechanizmai būtų visapusiški,
  efektyvūs
  ir tvarūs. Taip pat
  būtina
  tobulinti dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmus siekiant
  atsižvelgti į
  riziką, kad dėl reguliaresnės ir tikslingesnės mokesčių administratorių audito praktikos daugės dvigubo ar daugiašalio apmokestinimo ginčų, kuriuose ginčijamasi dėl potencialiai didelių sumų;

| (4) | siekiant sukurti teisingesnę mokestinę aplinką
  Sąjungoje veikiančioms įmonėms
  , reikia
  nacionaliniu, Sąjungos ir pasauliniu lygmenimis
  sugriežtinti skaidrumo taisykles ir sustiprinti kovos su mokesčių vengimu
  ir mokesčių slėpimu
  priemones.
  Siekis išvengti dvigubo neapmokestinimo turi likti vienu iš Sąjungos prioritetų.
  Be to, siekiant sukurti teisingą apmokestinimo sistemą, būtina užtikrinti, kad tos pačios mokesčių mokėtojų pajamos nebūtų apmokestinamos du kartus, o ginčų sprendimo mechanizmai būtų visapusiški,
  veiksmingi
  ir tvarūs. Taip pat
  itin svarbu
  tobulinti dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmus siekiant
  sumažinti
  riziką, kad dėl reguliaresnės ir tikslingesnės mokesčių administratorių audito praktikos daugės dvigubo ar daugiašalio apmokestinimo ginčų, kuriuose ginčijamasi dėl potencialiai didelių sumų; |
| --- | --- |

(4)

siekiant sukurti teisingesnę mokestinę aplinką
  Sąjungoje veikiančioms įmonėms
  , reikia
  nacionaliniu, Sąjungos ir pasauliniu lygmenimis
  sugriežtinti skaidrumo taisykles ir sustiprinti kovos su mokesčių vengimu
  ir mokesčių slėpimu
  priemones.
  Siekis išvengti dvigubo neapmokestinimo turi likti vienu iš Sąjungos prioritetų.
  Be to, siekiant sukurti teisingą apmokestinimo sistemą, būtina užtikrinti, kad tos pačios mokesčių mokėtojų pajamos nebūtų apmokestinamos du kartus, o ginčų sprendimo mechanizmai būtų visapusiški,
  veiksmingi
  ir tvarūs. Taip pat
  itin svarbu
  tobulinti dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmus siekiant
  sumažinti
  riziką, kad dėl reguliaresnės ir tikslingesnės mokesčių administratorių audito praktikos daugės dvigubo ar daugiašalio apmokestinimo ginčų, kuriuose ginčijamasi dėl potencialiai didelių sumų;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | todėl siekiant užtikrinti teisingą ir
  veiksmingą
  pelno mokesčio sistemą Sąjungoje labai svarbu nustatyti veiksmingą ir efektyvią mokestinių ginčų sistemą, kuri užtikrintų teisinį tikrumą ir
  verslui
  palankią
  investavimo
  aplinką.
  Dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmai taip pat turėtų sudaryti suderintą ir skaidrią dvigubo apmokestinimo problemų sprendimo sistemą ir taip suteikti naudos visiems mokesčių mokėtojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

todėl siekiant užtikrinti teisingą ir
  veiksmingą
  pelno mokesčio sistemą Sąjungoje labai svarbu nustatyti veiksmingą ir efektyvią mokestinių ginčų sistemą, kuri užtikrintų teisinį tikrumą ir
  verslui
  palankią
  investavimo
  aplinką.
  Dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmai taip pat turėtų sudaryti suderintą ir skaidrią dvigubo apmokestinimo problemų sprendimo sistemą ir taip suteikti naudos visiems mokesčių mokėtojams;

| (5) | todėl siekiant užtikrinti teisingą ir
  efektyvią
  pelno mokesčio sistemą Sąjungoje labai svarbu nustatyti veiksmingą ir efektyvią mokestinių ginčų sistemą, kuri užtikrintų teisinį tikrumą ir
  investavimui
  palankią aplinką.
  Šiuo tikslu valstybės narės kompetentingoms institucijoms turėtų skirti pakankamai žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių; |
| --- | --- |

(5)

todėl siekiant užtikrinti teisingą ir
  efektyvią
  pelno mokesčio sistemą Sąjungoje labai svarbu nustatyti veiksmingą ir efektyvią mokestinių ginčų sistemą, kuri užtikrintų teisinį tikrumą ir
  investavimui
  palankią aplinką.
  Šiuo tikslu valstybės narės kompetentingoms institucijoms turėtų skirti pakankamai žmogiškųjų, techninių ir finansinių išteklių;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | Sąjunga turi galimybių tapti pavyzdžiu ir pasauline lydere mokesčių skaidrumo ir koordinavimo srityje. Todėl dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmai taip pat turėtų sudaryti suderintą ir skaidrią dvigubo apmokestinimo problemų sprendimo sistemą ir taip suteikti naudos visiems mokesčių mokėtojams. Išskyrus atvejus, kai atitinkamas mokesčių mokėtojas įrodo, kad tam tikra sprendime esanti prekybos, pramonės arba profesinė informacija neskelbtina, turėtų būti skelbiamas visas visų galutinių sprendimų tekstas ir jis turėtų būti Komisijos pateikiamas centralizuotai valdomoje interneto svetainėje naudojant bendrą duomenų formatą. Paskelbti galutinius sprendimus naudinga visuomenei, nes tai padeda suprasti, kaip turėtų būti aiškinamos ir taikomos taisyklės. Visomis šios direktyvos galimybėmis bus galima pasinaudoti tik tuo atveju, jei panašios taisyklės bus taikomos ir trečiosiose valstybėse. Todėl Komisija taip pat turėtų raginti sukurti privalomas ginčų sprendimo procedūras tarptautiniu lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

Sąjunga turi galimybių tapti pavyzdžiu ir pasauline lydere mokesčių skaidrumo ir koordinavimo srityje. Todėl dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmai taip pat turėtų sudaryti suderintą ir skaidrią dvigubo apmokestinimo problemų sprendimo sistemą ir taip suteikti naudos visiems mokesčių mokėtojams. Išskyrus atvejus, kai atitinkamas mokesčių mokėtojas įrodo, kad tam tikra sprendime esanti prekybos, pramonės arba profesinė informacija neskelbtina, turėtų būti skelbiamas visas visų galutinių sprendimų tekstas ir jis turėtų būti Komisijos pateikiamas centralizuotai valdomoje interneto svetainėje naudojant bendrą duomenų formatą. Paskelbti galutinius sprendimus naudinga visuomenei, nes tai padeda suprasti, kaip turėtų būti aiškinamos ir taikomos taisyklės. Visomis šios direktyvos galimybėmis bus galima pasinaudoti tik tuo atveju, jei panašios taisyklės bus taikomos ir trečiosiose valstybėse. Todėl Komisija taip pat turėtų raginti sukurti privalomas ginčų sprendimo procedūras tarptautiniu lygmeniu;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | veiksminga ir efektyvi sistema turėtų apimti valstybėms narėms suteikiamą galimybę pasiūlyti alternatyvius ginčų sprendimo mechanizmus, kuriais būtų geriau atsižvelgiama į specifines mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) savybes ir būtų galima sumažinti ir biurokratinę naštą, padidinti efektyvumą ir greičiau panaikinti dvigubo apmokestinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

veiksminga ir efektyvi sistema turėtų apimti valstybėms narėms suteikiamą galimybę pasiūlyti alternatyvius ginčų sprendimo mechanizmus, kuriais būtų geriau atsižvelgiama į specifines mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) savybes ir būtų galima sumažinti ir biurokratinę naštą, padidinti efektyvumą ir greičiau panaikinti dvigubo apmokestinimą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | dvigubas apmokestinimas turėtų būti naikinamas taikant
  procedūrą, pagal kurią
  dėl ginčijamo atvejo pirmiausia kreipiamasi į atitinkamų valstybių narių mokesčių administratorius, kad ginčas būtų išspręstas taikant bendro susitarimo procedūrą. Jeigu per tam tikrą laiką toks susitarimas nepasiekiamas, atvejis turėtų būti pateikiamas patariamajai komisijai arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai, kurias abi sudaro atitinkamų mokesčių
  administracijų
  atstovai ir autoritetingi nepriklausomi asmenys. Mokesčių administratoriai turėtų priimti galutinį privalomą sprendimą, remdamiesi patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos nuomone; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

dvigubas apmokestinimas turėtų būti naikinamas taikant
  procedūrą, pagal kurią
  dėl ginčijamo atvejo pirmiausia kreipiamasi į atitinkamų valstybių narių mokesčių administratorius, kad ginčas būtų išspręstas taikant bendro susitarimo procedūrą. Jeigu per tam tikrą laiką toks susitarimas nepasiekiamas, atvejis turėtų būti pateikiamas patariamajai komisijai arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai, kurias abi sudaro atitinkamų mokesčių
  administracijų
  atstovai ir autoritetingi nepriklausomi asmenys. Mokesčių administratoriai turėtų priimti galutinį privalomą sprendimą, remdamiesi patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos nuomone;

| (6) | dvigubas apmokestinimas turėtų būti naikinamas taikant
  paprastą naudoti procedūrą.
  Dėl ginčijamo atvejo pirmiausia
  turi būti
  kreipiamasi į atitinkamų valstybių narių mokesčių administratorius, kad ginčas būtų išspręstas taikant bendro susitarimo procedūrą. Jeigu per tam tikrą laiką toks susitarimas nepasiekiamas, atvejis turėtų būti pateikiamas patariamajai komisijai arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai, kurias abi sudaro atitinkamų mokesčių
  administratorių
  atstovai ir autoritetingi nepriklausomi asmenys
  , kurių vardai ir pavardės įrašomos į viešai prieinamą autoritetingų nepriklausomų asmenų sąrašą
  . Mokesčių administratoriai turėtų priimti galutinį privalomą sprendimą, remdamiesi patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos nuomone; |
| --- | --- |

(6)

dvigubas apmokestinimas turėtų būti naikinamas taikant
  paprastą naudoti procedūrą.
  Dėl ginčijamo atvejo pirmiausia
  turi būti
  kreipiamasi į atitinkamų valstybių narių mokesčių administratorius, kad ginčas būtų išspręstas taikant bendro susitarimo procedūrą. Jeigu per tam tikrą laiką toks susitarimas nepasiekiamas, atvejis turėtų būti pateikiamas patariamajai komisijai arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai, kurias abi sudaro atitinkamų mokesčių
  administratorių
  atstovai ir autoritetingi nepriklausomi asmenys
  , kurių vardai ir pavardės įrašomos į viešai prieinamą autoritetingų nepriklausomų asmenų sąrašą
  . Mokesčių administratoriai turėtų priimti galutinį privalomą sprendimą, remdamiesi patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos nuomone;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | šioje direktyvoje numatytą dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo procedūrą, be kita ko, sudaro mokesčių mokėtojui suteikta ginčo sprendimo galimybė. Tai, be kita ko, bendro susitarimo procedūros pagal dvišales konvencijas dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo arba pagal Sąjungos arbitražo konvenciją. Šioje direktyvoje nustatytai ginčų sprendimo procedūrai turėtų būti teikiama pirmenybė kitų alternatyvų atžvilgiu, nes ji suteikia galimybę taikyti suderintą Sąjungos masto ginčų sprendimo metodą, įskaitant aiškias ir vykdytinas taisykles, nustatytus terminus ir pareigą pašalinti dvigubą apmokestinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

šioje direktyvoje numatytą dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo procedūrą, be kita ko, sudaro mokesčių mokėtojui suteikta ginčo sprendimo galimybė. Tai, be kita ko, bendro susitarimo procedūros pagal dvišales konvencijas dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo arba pagal Sąjungos arbitražo konvenciją. Šioje direktyvoje nustatytai ginčų sprendimo procedūrai turėtų būti teikiama pirmenybė kitų alternatyvų atžvilgiu, nes ji suteikia galimybę taikyti suderintą Sąjungos masto ginčų sprendimo metodą, įskaitant aiškias ir vykdytinas taisykles, nustatytus terminus ir pareigą pašalinti dvigubą apmokestinimą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7b) | šiuo metu neaišku, kokios šios direktyvos sąsajos su galiojančiomis nuostatomis dėl arbitražo, išdėstytomis dvišaliuose susitarimuose dėl mokesčių, ir galiojančia Sąjungos arbitražo konvencija. Todėl Komisija turėtų paaiškinti šias sąsajas, kad mokesčių mokėtojai atitinkamomis aplinkybėmis galėtų pasirinkti tinkamiausią procedūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7b)

šiuo metu neaišku, kokios šios direktyvos sąsajos su galiojančiomis nuostatomis dėl arbitražo, išdėstytomis dvišaliuose susitarimuose dėl mokesčių, ir galiojančia Sąjungos arbitražo konvencija. Todėl Komisija turėtų paaiškinti šias sąsajas, kad mokesčių mokėtojai atitinkamomis aplinkybėmis galėtų pasirinkti tinkamiausią procedūrą;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7c) | daug dvigubo apmokestinimo atvejų susiję su trečiosiomis valstybėmis. Todėl Komisija turėtų siekti sukurti pasaulinę sistemą (pageidautina, pagrįstą EBPO). Iki tol, kol bus įdiegta tokia EBPO sistema, Komisija turėtų siekti, kad visiems galimo tarpvalstybinio dvigubo apmokestinimo atvejams vietoje dabartinės savanoriškos susitarimo procedūros būtų nustatyta privaloma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7c)

daug dvigubo apmokestinimo atvejų susiję su trečiosiomis valstybėmis. Todėl Komisija turėtų siekti sukurti pasaulinę sistemą (pageidautina, pagrįstą EBPO). Iki tol, kol bus įdiegta tokia EBPO sistema, Komisija turėtų siekti, kad visiems galimo tarpvalstybinio dvigubo apmokestinimo atvejams vietoje dabartinės savanoriškos susitarimo procedūros būtų nustatyta privaloma;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | šios direktyvos taikymo sritį derėtų kuo greičiau išplėsti. Šia direktyva tik nustatomas pagrindas spręsti ginčus dėl dvigubo įmonių pelno apmokestinimo. Ginčai dėl dvigubo pajamų, pavyzdžiui, pensijų ir darbo užmokesčio, apmokestinimo neįtraukti į jos taikymo sritį, o poveikis atskiriems asmenims gali būti didelis. Skirtingai aiškinant valstybių narių susitarimus dėl mokesčių gali atsirasti ekonominis dvigubas apmokestinimas, pavyzdžiui, kai viena valstybė narė laiko tam tikrą pajamų šaltinį darbo užmokesčiu, o kita valstybė narė tą patį pajamų šaltinį laiko pelnu. Taigi pajamų apmokestinimo aiškinimo skirtumai tarp valstybių narių taip pat turėtų būti įtraukti į šios direktyvos taikymo sritį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

šios direktyvos taikymo sritį derėtų kuo greičiau išplėsti. Šia direktyva tik nustatomas pagrindas spręsti ginčus dėl dvigubo įmonių pelno apmokestinimo. Ginčai dėl dvigubo pajamų, pavyzdžiui, pensijų ir darbo užmokesčio, apmokestinimo neįtraukti į jos taikymo sritį, o poveikis atskiriems asmenims gali būti didelis. Skirtingai aiškinant valstybių narių susitarimus dėl mokesčių gali atsirasti ekonominis dvigubas apmokestinimas, pavyzdžiui, kai viena valstybė narė laiko tam tikrą pajamų šaltinį darbo užmokesčiu, o kita valstybė narė tą patį pajamų šaltinį laiko pelnu. Taigi pajamų apmokestinimo aiškinimo skirtumai tarp valstybių narių taip pat turėtų būti įtraukti į šios direktyvos taikymo sritį;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | Komisija, praėjus penkeriems metams, turėtų peržiūrėti šios direktyvos taikymą,
  o
  valstybės narės Komisijai turėtų pateikti tinkamus duomenis, kad prisidėtų prie šios peržiūros, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

Komisija, praėjus penkeriems metams, turėtų peržiūrėti šios direktyvos taikymą,
  o
  valstybės narės Komisijai turėtų pateikti tinkamus duomenis, kad prisidėtų prie šios peržiūros,

| (11) | Komisija, praėjus penkeriems metams, turėtų peržiūrėti šios direktyvos taikymą
  ir
  ,
  be kita ko, įvertinti, ar direktyva turėtų būti taikoma toliau, ar iš dalies pakeista.
  Valstybės narės Komisijai turėtų pateikti tinkamus duomenis, kad prisidėtų prie šios peržiūros
  . Peržiūros pabaigoje Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, įskaitant vertinimą dėl šios direktyvos taikymo srities išplėtimo, kad ji būtų taikoma visiems tarpvalstybiniams dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo atvejams, ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo iš dalies keičiančio akto
  , |
| --- | --- |

(11)

Komisija, praėjus penkeriems metams, turėtų peržiūrėti šios direktyvos taikymą
  ir
  ,
  be kita ko, įvertinti, ar direktyva turėtų būti taikoma toliau, ar iš dalies pakeista.
  Valstybės narės Komisijai turėtų pateikti tinkamus duomenis, kad prisidėtų prie šios peržiūros
  . Peržiūros pabaigoje Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, įskaitant vertinimą dėl šios direktyvos taikymo srities išplėtimo, kad ji būtų taikoma visiems tarpvalstybiniams dvigubo apmokestinimo ir dvigubo neapmokestinimo atvejams, ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo iš dalies keičiančio akto
  ,

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ši direktyva nekliudo taikyti nacionalinės teisės aktų ar tarptautinių susitarimų nuostatų, jeigu yra būtina užkirsti kelią mokesčių slėpimui, mokestiniam sukčiavimui ar piktnaudžiavimui. | Ši direktyva nekliudo taikyti nacionalinės teisės aktų ar tarptautinių susitarimų nuostatų, jeigu yra būtina užkirsti kelią mokesčių slėpimui
  ir mokesčių vengimui
  , mokestiniam sukčiavimui ar piktnaudžiavimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ši direktyva nekliudo taikyti nacionalinės teisės aktų ar tarptautinių susitarimų nuostatų, jeigu yra būtina užkirsti kelią mokesčių slėpimui, mokestiniam sukčiavimui ar piktnaudžiavimui.

Ši direktyva nekliudo taikyti nacionalinės teisės aktų ar tarptautinių susitarimų nuostatų, jeigu yra būtina užkirsti kelią mokesčių slėpimui
  ir mokesčių vengimui
  , mokestiniam sukčiavimui ar piktnaudžiavimui.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bet koks mokesčių mokėtojas, kuriam taikomas dvigubas apmokestinimas, turi teisę kiekvienai iš atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų pateikti skundą, prašydamas išspręsti dvigubo apmokestinimo problemą, per trejus metus nuo pirmo pranešimo apie veiksmus, nulėmusius dvigubą apmokestinimą, gavimo, nesvarbu, ar jis naudojasi teisių gynimo priemonėmis pagal kurios nors atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę. Savo skunde kiekvienai atitinkamai kompetentingai institucijai
  mokesčių mokėtojas nurodo kitas atitinkamas valstybes nares
  . | 1.   Bet koks mokesčių mokėtojas, kuriam taikomas dvigubas apmokestinimas, turi teisę kiekvienai iš atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų pateikti skundą, prašydamas išspręsti dvigubo apmokestinimo problemą, per trejus metus nuo pirmo pranešimo apie veiksmus, nulėmusius dvigubą apmokestinimą, gavimo, nesvarbu, ar jis naudojasi teisių gynimo priemonėmis pagal kurios nors atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę.
  Mokesčių mokėtojas pateikia skundą tuo pačiu metu abiejų atitinkamų valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms ir nurodo
  savo skunde kiekvienai atitinkamai kompetentingai institucijai
  , su kokia kita valstybe nare tas skundas susijęs
  .
  Komisija suteikia prieglobą pagrindiniam kontaktiniam centrui visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis. Tas centras turi būti lengvai prieinamas visuomenei ir pateikti aktualią kontaktinę informaciją apie kiekvieną kompetentingą instituciją bei visapusišką taikytinų Sąjungos teisės aktų ir sutarčių dėl mokesčių apžvalgą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Bet koks mokesčių mokėtojas, kuriam taikomas dvigubas apmokestinimas, turi teisę kiekvienai iš atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų pateikti skundą, prašydamas išspręsti dvigubo apmokestinimo problemą, per trejus metus nuo pirmo pranešimo apie veiksmus, nulėmusius dvigubą apmokestinimą, gavimo, nesvarbu, ar jis naudojasi teisių gynimo priemonėmis pagal kurios nors atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę. Savo skunde kiekvienai atitinkamai kompetentingai institucijai
  mokesčių mokėtojas nurodo kitas atitinkamas valstybes nares
  .

1.   Bet koks mokesčių mokėtojas, kuriam taikomas dvigubas apmokestinimas, turi teisę kiekvienai iš atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų pateikti skundą, prašydamas išspręsti dvigubo apmokestinimo problemą, per trejus metus nuo pirmo pranešimo apie veiksmus, nulėmusius dvigubą apmokestinimą, gavimo, nesvarbu, ar jis naudojasi teisių gynimo priemonėmis pagal kurios nors atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę.
  Mokesčių mokėtojas pateikia skundą tuo pačiu metu abiejų atitinkamų valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms ir nurodo
  savo skunde kiekvienai atitinkamai kompetentingai institucijai
  , su kokia kita valstybe nare tas skundas susijęs
  .
  Komisija suteikia prieglobą pagrindiniam kontaktiniam centrui visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis. Tas centras turi būti lengvai prieinamas visuomenei ir pateikti aktualią kontaktinę informaciją apie kiekvieną kompetentingą instituciją bei visapusišką taikytinų Sąjungos teisės aktų ir sutarčių dėl mokesčių apžvalgą.

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Kompetentingos institucijos per vieną mėnesį nuo skundo gavimo patvirtina
  ,
  kad jį gavo. Jos taip pat
  praneša kitų
  atitinkamų
  valstybių narių kompetentingoms institucijoms
  , kad gavo skundą. | 2.   
  Kiekviena kompetentinga institucija raštu patvirtina, kad gavo skundą
  ,
  ir per dvi savaites nuo skundo gavimo dienos apie tai
  praneša kitų
  susijusių
  valstybių narių kompetentingoms institucijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Kompetentingos institucijos per vieną mėnesį nuo skundo gavimo patvirtina
  ,
  kad jį gavo. Jos taip pat
  praneša kitų
  atitinkamų
  valstybių narių kompetentingoms institucijoms
  , kad gavo skundą.

2.   
  Kiekviena kompetentinga institucija raštu patvirtina, kad gavo skundą
  ,
  ir per dvi savaites nuo skundo gavimo dienos apie tai
  praneša kitų
  susijusių
  valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 3 dalies a punktas

3 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pavadinimą (vardą, pavardę), adresą, mokesčių mokėtojo identifikacinį numerį ir kitą informaciją, kurios reikia skundą kompetentingoms institucijoms pateikusiam mokesčių mokėtojui (-ams) ir visiems kitiems tiesiogiai paveiktiems mokesčių mokėtojams identifikuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pavadinimą (vardą, pavardę), adresą, mokesčių mokėtojo identifikacinį numerį ir kitą informaciją, kurios reikia skundą kompetentingoms institucijoms pateikusiam mokesčių mokėtojui (-ams) ir visiems kitiems tiesiogiai paveiktiems mokesčių mokėtojams identifikuoti;

| a) | pavadinimą (vardą, pavardę), adresą, mokesčių mokėtojo identifikacinį numerį ir
  , kiek skundo pateikėjui žinoma,
  kitą informaciją, kurios reikia skundą kompetentingoms institucijoms pateikusiam mokesčių mokėtojui (-ams) ir visiems kitiems tiesiogiai paveiktiems mokesčių mokėtojams identifikuoti; |
| --- | --- |

a)

pavadinimą (vardą, pavardę), adresą, mokesčių mokėtojo identifikacinį numerį ir
  , kiek skundo pateikėjui žinoma,
  kitą informaciją, kurios reikia skundą kompetentingoms institucijoms pateikusiam mokesčių mokėtojui (-ams) ir visiems kitiems tiesiogiai paveiktiems mokesčių mokėtojams identifikuoti;

, kiek skundo pateikėjui žinoma,

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 3 dalies d punktas

3 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | taikomas nacionalines taisykles ir sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

d)

taikomas nacionalines taisykles ir sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo;

taikomas nacionalines taisykles ir sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 3 dalies e punkto iii papunktis

3 straipsnio 3 dalies e punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | mokesčių mokėtojo įsipareigojimą kuo išsamiau ir greičiau atsakyti į visus atitinkamus kompetentingos institucijos prašymus ir kompetentingų institucijų prašymu pateikti visus dokumentus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

mokesčių mokėtojo įsipareigojimą kuo išsamiau ir greičiau atsakyti į visus atitinkamus kompetentingos institucijos prašymus ir kompetentingų institucijų prašymu pateikti visus dokumentus;

| iii) | mokesčių mokėtojo įsipareigojimą kuo išsamiau ir greičiau atsakyti į visus atitinkamus kompetentingos institucijos prašymus ir kompetentingų institucijų prašymu pateikti visus dokumentus
  , kompetentingoms institucijoms deramai atsižvelgiant galimas kliūtis gauti prašomus pateikti dokumentus ir galimą vėlavimą dėl nuo mokesčių mokėtojo nepriklausančių priežasčių
  ; |
| --- | --- |

iii)

mokesčių mokėtojo įsipareigojimą kuo išsamiau ir greičiau atsakyti į visus atitinkamus kompetentingos institucijos prašymus ir kompetentingų institucijų prašymu pateikti visus dokumentus
  , kompetentingoms institucijoms deramai atsižvelgiant galimas kliūtis gauti prašomus pateikti dokumentus ir galimą vėlavimą dėl nuo mokesčių mokėtojo nepriklausančių priežasčių
  ;

, kompetentingoms institucijoms deramai atsižvelgiant galimas kliūtis gauti prašomus pateikti dokumentus ir galimą vėlavimą dėl nuo mokesčių mokėtojo nepriklausančių priežasčių

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 3 dalies f punktas

3 straipsnio 3 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | bet kokią kompetentingų institucijų prašomą konkrečią papildomą informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

bet kokią kompetentingų institucijų prašomą konkrečią papildomą informaciją.

| f) | bet kokią kompetentingų institucijų prašomą konkrečią papildomą informaciją
  , susijusią su atitinkamu ginču dėl apmokestinimo
  . |
| --- | --- |

f)

bet kokią kompetentingų institucijų prašomą konkrečią papildomą informaciją
  , susijusią su atitinkamu ginču dėl apmokestinimo
  .

, susijusią su atitinkamu ginču dėl apmokestinimo

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 5 dalis

3 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   
  Per šešis mėnesius nuo mokesčių mokėtojo skundo gavimo
  atitinkamų valstybių narių
  kompetentingos
  institucijos priima sprendimą dėl
  jo
  priėmimo ir priimtinumo. Apie savo sprendimą
  kompetentingos institucijos praneša
  mokesčių
  mokėtojams
  ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms. | 5.   
  Kompetentingos
  atitinkamų valstybių narių institucijos priima sprendimą dėl
  mokesčių mokėtojo skundo
  priėmimo ir priimtinumo
  per tris mėnesius nuo skundo gavimo dienos
  .
  Jos per dvi savaites raštu praneša
  apie savo sprendimą
  tam
  mokesčių
  mokėtojui
  ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   
  Per šešis mėnesius nuo mokesčių mokėtojo skundo gavimo
  atitinkamų valstybių narių
  kompetentingos
  institucijos priima sprendimą dėl
  jo
  priėmimo ir priimtinumo. Apie savo sprendimą
  kompetentingos institucijos praneša
  mokesčių
  mokėtojams
  ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

5.   
  Kompetentingos
  atitinkamų valstybių narių institucijos priima sprendimą dėl
  mokesčių mokėtojo skundo
  priėmimo ir priimtinumo
  per tris mėnesius nuo skundo gavimo dienos
  .
  Jos per dvi savaites raštu praneša
  apie savo sprendimą
  tam
  mokesčių
  mokėtojui
  ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

4 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nusprendžia priimti skundą pagal 3 straipsnio 5 dalį, jos pagal bendro susitarimo procedūrą siekia panaikinti dvigubą apmokestinimą per
  dvejus
  metus, skaičiuojant nuo paskutinio pranešimo apie vienos iš valstybių narių sprendimą dėl skundo priėmimo. | Jeigu atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nusprendžia priimti skundą pagal 3 straipsnio 5 dalį, jos pagal bendro susitarimo procedūrą siekia panaikinti dvigubą apmokestinimą per
  vienerius
  metus, skaičiuojant nuo paskutinio pranešimo apie vienos iš valstybių narių sprendimą dėl skundo priėmimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nusprendžia priimti skundą pagal 3 straipsnio 5 dalį, jos pagal bendro susitarimo procedūrą siekia panaikinti dvigubą apmokestinimą per
  dvejus
  metus, skaičiuojant nuo paskutinio pranešimo apie vienos iš valstybių narių sprendimą dėl skundo priėmimo.

dvejus

Jeigu atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nusprendžia priimti skundą pagal 3 straipsnio 5 dalį, jos pagal bendro susitarimo procedūrą siekia panaikinti dvigubą apmokestinimą per
  vienerius
  metus, skaičiuojant nuo paskutinio pranešimo apie vienos iš valstybių narių sprendimą dėl skundo priėmimo.

vienerius

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

4 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu pirmoje pastraipoje nurodytas
  dvejų
  metų laikotarpis gali būti pratęstas
  iki šešių mėnesių
  , jeigu prašymą pateikusi kompetentinga institucija pateikia rašytinį pagrindimą. Laikotarpis pratęsiamas, jeigu tam pritaria mokesčių mokėtojai ir kitos kompetentingos institucijos. | Atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu pirmoje pastraipoje nurodytas
  vienerių
  metų laikotarpis gali būti pratęstas
  ne daugiau kaip trimis mėnesiais
  , jeigu prašymą pateikusi kompetentinga institucija pateikia rašytinį pagrindimą. Laikotarpis pratęsiamas, jeigu tam pritaria mokesčių mokėtojai ir kitos kompetentingos institucijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu pirmoje pastraipoje nurodytas
  dvejų
  metų laikotarpis gali būti pratęstas
  iki šešių mėnesių
  , jeigu prašymą pateikusi kompetentinga institucija pateikia rašytinį pagrindimą. Laikotarpis pratęsiamas, jeigu tam pritaria mokesčių mokėtojai ir kitos kompetentingos institucijos.

dvejų

iki šešių mėnesių

Atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu pirmoje pastraipoje nurodytas
  vienerių
  metų laikotarpis gali būti pratęstas
  ne daugiau kaip trimis mėnesiais
  , jeigu prašymą pateikusi kompetentinga institucija pateikia rašytinį pagrindimą. Laikotarpis pratęsiamas, jeigu tam pritaria mokesčių mokėtojai ir kitos kompetentingos institucijos.

vienerių

ne daugiau kaip trimis mėnesiais

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kai valstybių narių kompetentingos institucijos pasiekia susitarimą panaikinti dvigubą apmokestinimą per 1 dalyje nurodytą laikotarpį, kiekviena atitinkamų valstybių narių kompetentinga institucija šį susitarimą perduoda mokesčių mokėtojams kaip sprendimą, kuris yra privalomas institucijai ir kurio vykdymą
  gali
  užtikrinti mokesčių mokėtojas, jeigu mokesčių mokėtojas atsisako teisės į visas teisių gynimo priemones pagal nacionalinę teisę. Šis sprendimas yra įgyvendinamas neatsižvelgiant į jokius terminus, nustatytus atitinkamų valstybių narių nacionalinėje teisėje. | 3.   Kai valstybių narių kompetentingos institucijos pasiekia susitarimą panaikinti dvigubą apmokestinimą per 1 dalyje nurodytą laikotarpį, kiekviena atitinkamų valstybių narių kompetentinga institucija šį susitarimą
  per penkias dienas
  perduoda mokesčių mokėtojams kaip sprendimą, kuris yra privalomas institucijai ir kurio vykdymą
  turi
  užtikrinti mokesčių mokėtojas, jeigu mokesčių mokėtojas atsisako teisės į visas teisių gynimo priemones pagal nacionalinę teisę. Šis sprendimas yra
  nedelsiant
  įgyvendinamas neatsižvelgiant į jokius terminus, nustatytus atitinkamų valstybių narių nacionalinėje teisėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Kai valstybių narių kompetentingos institucijos pasiekia susitarimą panaikinti dvigubą apmokestinimą per 1 dalyje nurodytą laikotarpį, kiekviena atitinkamų valstybių narių kompetentinga institucija šį susitarimą perduoda mokesčių mokėtojams kaip sprendimą, kuris yra privalomas institucijai ir kurio vykdymą
  gali
  užtikrinti mokesčių mokėtojas, jeigu mokesčių mokėtojas atsisako teisės į visas teisių gynimo priemones pagal nacionalinę teisę. Šis sprendimas yra įgyvendinamas neatsižvelgiant į jokius terminus, nustatytus atitinkamų valstybių narių nacionalinėje teisėje.

3.   Kai valstybių narių kompetentingos institucijos pasiekia susitarimą panaikinti dvigubą apmokestinimą per 1 dalyje nurodytą laikotarpį, kiekviena atitinkamų valstybių narių kompetentinga institucija šį susitarimą
  per penkias dienas
  perduoda mokesčių mokėtojams kaip sprendimą, kuris yra privalomas institucijai ir kurio vykdymą
  turi
  užtikrinti mokesčių mokėtojas, jeigu mokesčių mokėtojas atsisako teisės į visas teisių gynimo priemones pagal nacionalinę teisę. Šis sprendimas yra
  nedelsiant
  įgyvendinamas neatsižvelgiant į jokius terminus, nustatytus atitinkamų valstybių narių nacionalinėje teisėje.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Jeigu atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nepasiekia susitarimo panaikinti dvigubą apmokestinimą per 1 dalyje nustatytą laikotarpį, kiekviena atitinkamos valstybės narės institucija apie tai praneša mokesčių mokėtojams ir nurodo priežastis, dėl kurių susitarimas nepasiektas. | 4.   Jeigu atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nepasiekia susitarimo panaikinti dvigubą apmokestinimą per 1 dalyje nustatytą laikotarpį, kiekviena atitinkamos valstybės narės institucija
  per dvi savaites
  apie tai praneša mokesčių mokėtojams ir nurodo priežastis, dėl kurių susitarimas nepasiektas
  , taip pat informuoja mokesčių mokėtoją apie jo galimybes pateikti apeliacinį skundą ir nurodo apeliacinių skundų nagrinėjimo institucijos kontaktinę informaciją
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Jeigu atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nepasiekia susitarimo panaikinti dvigubą apmokestinimą per 1 dalyje nustatytą laikotarpį, kiekviena atitinkamos valstybės narės institucija apie tai praneša mokesčių mokėtojams ir nurodo priežastis, dėl kurių susitarimas nepasiektas.

4.   Jeigu atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nepasiekia susitarimo panaikinti dvigubą apmokestinimą per 1 dalyje nustatytą laikotarpį, kiekviena atitinkamos valstybės narės institucija
  per dvi savaites
  apie tai praneša mokesčių mokėtojams ir nurodo priežastis, dėl kurių susitarimas nepasiektas
  , taip pat informuoja mokesčių mokėtoją apie jo galimybes pateikti apeliacinį skundą ir nurodo apeliacinių skundų nagrinėjimo institucijos kontaktinę informaciją
  .

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos gali nuspręsti atmesti skundą, jeigu skundas yra nepriimtinas arba jeigu dvigubas apmokestinimas nėra taikytas, arba jeigu nesilaikoma 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto trejų metų laikotarpio. | 1.   Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos gali nuspręsti atmesti skundą, jeigu skundas yra nepriimtinas arba jeigu dvigubas apmokestinimas nėra taikytas, arba jeigu nesilaikoma 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto trejų metų laikotarpio.
  Kompetentingos institucijos informuoja mokesčių mokėtoją apie skundo atmetimo priežastis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos gali nuspręsti atmesti skundą, jeigu skundas yra nepriimtinas arba jeigu dvigubas apmokestinimas nėra taikytas, arba jeigu nesilaikoma 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto trejų metų laikotarpio.

1.   Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos gali nuspręsti atmesti skundą, jeigu skundas yra nepriimtinas arba jeigu dvigubas apmokestinimas nėra taikytas, arba jeigu nesilaikoma 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto trejų metų laikotarpio.
  Kompetentingos institucijos informuoja mokesčių mokėtoją apie skundo atmetimo priežastis.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu per
  šešis
  mėnesius nuo mokesčių mokėtojo skundo gavimo atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nepriima sprendimo dėl skundo, laikoma, kad skundas yra atmestas. | 2.   Jeigu per
  tris
  mėnesius nuo mokesčių mokėtojo skundo gavimo atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nepriima sprendimo dėl skundo, laikoma, kad skundas yra atmestas
  , ir mokesčių mokėtojas per mėnesį po to trijų mėnesių laikotarpio apie tai informuojamas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu per
  šešis
  mėnesius nuo mokesčių mokėtojo skundo gavimo atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nepriima sprendimo dėl skundo, laikoma, kad skundas yra atmestas.

2.   Jeigu per
  tris
  mėnesius nuo mokesčių mokėtojo skundo gavimo atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nepriima sprendimo dėl skundo, laikoma, kad skundas yra atmestas
  , ir mokesčių mokėtojas per mėnesį po to trijų mėnesių laikotarpio apie tai informuojamas
  .

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jeigu skundas yra atmetamas, mokesčių mokėtojas turi teisę apskųsti atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą pagal nacionalines taisykles. | 3.   Jeigu skundas yra atmetamas, mokesčių mokėtojas turi teisę apskųsti atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą pagal nacionalines taisykles.
  Mokesčių mokėtojas turi teisę pateikti apeliacinį skundą bet kuriai iš dviejų kompetentingų institucijų. Kompetentinga institucija, kuriai pateiktas apeliacinis skundas, praneša apie jį kitai kompetentingai institucijai ir abi kompetentingos institucijos koordinuoja savo veiklą jį nagrinėdamos. MVĮ atveju, jei apeliacinis skundas patenkinamas, finansinė našta tenka kompetentingai institucijai, kuri iš pradžių atmetė šį skundą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jeigu skundas yra atmetamas, mokesčių mokėtojas turi teisę apskųsti atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą pagal nacionalines taisykles.

3.   Jeigu skundas yra atmetamas, mokesčių mokėtojas turi teisę apskųsti atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą pagal nacionalines taisykles.
  Mokesčių mokėtojas turi teisę pateikti apeliacinį skundą bet kuriai iš dviejų kompetentingų institucijų. Kompetentinga institucija, kuriai pateiktas apeliacinis skundas, praneša apie jį kitai kompetentingai institucijai ir abi kompetentingos institucijos koordinuoja savo veiklą jį nagrinėdamos. MVĮ atveju, jei apeliacinis skundas patenkinamas, finansinė našta tenka kompetentingai institucijai, kuri iš pradžių atmetė šį skundą.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

6 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Per
  šešis
  mėnesius nuo pranešimo apie paskutinį atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą atmesti skundą pagal 5 straipsnio 1 dalį dienos patariamoji komisija priima sprendimą dėl skundo priimtinumo ir priėmimo. Jeigu per
  šešių
  mėnesių laikotarpį nepranešama apie jokį sprendimą, laikoma, kad skundas yra atmestas. | Per
  tris
  mėnesius nuo pranešimo apie paskutinį atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą atmesti skundą pagal 5 straipsnio 1 dalį dienos patariamoji komisija priima sprendimą dėl skundo priimtinumo ir priėmimo. Jeigu per
  trijų
  mėnesių laikotarpį nepranešama apie jokį sprendimą, laikoma, kad skundas yra atmestas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Per
  šešis
  mėnesius nuo pranešimo apie paskutinį atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą atmesti skundą pagal 5 straipsnio 1 dalį dienos patariamoji komisija priima sprendimą dėl skundo priimtinumo ir priėmimo. Jeigu per
  šešių
  mėnesių laikotarpį nepranešama apie jokį sprendimą, laikoma, kad skundas yra atmestas.

šešis

šešių

Per
  tris
  mėnesius nuo pranešimo apie paskutinį atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą atmesti skundą pagal 5 straipsnio 1 dalį dienos patariamoji komisija priima sprendimą dėl skundo priimtinumo ir priėmimo. Jeigu per
  trijų
  mėnesių laikotarpį nepranešama apie jokį sprendimą, laikoma, kad skundas yra atmestas.

tris

trijų

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

6 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu patariamoji komisija patvirtina dvigubo apmokestinimo taikymo faktą ir skundo priimtinumą, vienai iš kompetentingų institucijų paprašius, pradedama 4 straipsnyje numatyta bendro susitarimo procedūra. Atitinkama kompetentinga institucija apie tą prašymą praneša patariamajai komisijai, kitoms atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir mokesčių mokėtojams. 4 straipsnio 1 dalyje numatytas
  dvejų
  metų laikotarpis prasideda nuo patariamosios komisijos sprendimo dėl skundo priėmimo ir priimtinumo dienos. | Jeigu patariamoji komisija patvirtina dvigubo apmokestinimo taikymo faktą ir skundo priimtinumą, vienai iš kompetentingų institucijų paprašius, pradedama 4 straipsnyje numatyta bendro susitarimo procedūra. Atitinkama kompetentinga institucija apie tą prašymą praneša patariamajai komisijai, kitoms atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir mokesčių mokėtojams. 4 straipsnio 1 dalyje numatytas
  vienerių
  metų laikotarpis prasideda nuo patariamosios komisijos sprendimo dėl skundo priėmimo ir priimtinumo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu patariamoji komisija patvirtina dvigubo apmokestinimo taikymo faktą ir skundo priimtinumą, vienai iš kompetentingų institucijų paprašius, pradedama 4 straipsnyje numatyta bendro susitarimo procedūra. Atitinkama kompetentinga institucija apie tą prašymą praneša patariamajai komisijai, kitoms atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir mokesčių mokėtojams. 4 straipsnio 1 dalyje numatytas
  dvejų
  metų laikotarpis prasideda nuo patariamosios komisijos sprendimo dėl skundo priėmimo ir priimtinumo dienos.

dvejų

Jeigu patariamoji komisija patvirtina dvigubo apmokestinimo taikymo faktą ir skundo priimtinumą, vienai iš kompetentingų institucijų paprašius, pradedama 4 straipsnyje numatyta bendro susitarimo procedūra. Atitinkama kompetentinga institucija apie tą prašymą praneša patariamajai komisijai, kitoms atitinkamoms kompetentingoms institucijoms ir mokesčių mokėtojams. 4 straipsnio 1 dalyje numatytas
  vienerių
  metų laikotarpis prasideda nuo patariamosios komisijos sprendimo dėl skundo priėmimo ir priimtinumo dienos.

vienerių

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

6 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Patariamąją komisiją įsteigia atitinkamų
  valstybių narių kompetentingos institucijos
  , jeigu
  per 4 straipsnio 1 dalyje numatytą laikotarpį
  jos
  pagal bendro susitarimo procedūrą nepasiekia susitarimo panaikinti dvigubą apmokestinimą. | Jei
  valstybių narių kompetentingos institucijos per 4 straipsnio 1 dalyje numatytą laikotarpį pagal bendro susitarimo procedūrą nepasiekia susitarimo panaikinti dvigubą apmokestinimą
  , patariamoji komisija pagal 13 straipsnio 1 dalį pateikia nuomonę dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Patariamąją komisiją įsteigia atitinkamų
  valstybių narių kompetentingos institucijos
  , jeigu
  per 4 straipsnio 1 dalyje numatytą laikotarpį
  jos
  pagal bendro susitarimo procedūrą nepasiekia susitarimo panaikinti dvigubą apmokestinimą.

Patariamąją komisiją įsteigia atitinkamų

, jeigu

jos

Jei
  valstybių narių kompetentingos institucijos per 4 straipsnio 1 dalyje numatytą laikotarpį pagal bendro susitarimo procedūrą nepasiekia susitarimo panaikinti dvigubą apmokestinimą
  , patariamoji komisija pagal 13 straipsnio 1 dalį pateikia nuomonę dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo
  .

Jei

, patariamoji komisija pagal 13 straipsnio 1 dalį pateikia nuomonę dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

6 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Patariamoji komisija įsteigiama ne vėliau kaip per
  penkiasdešimt kalendorinių dienų
  pasibaigus 3 straipsnio 5 dalyje numatytam
  šešių
  mėnesių laikotarpiui, jeigu patariamoji komisija įsteigiama pagal 1 dalį. | Patariamoji komisija įsteigiama ne vėliau kaip per
  vieną mėnesį
  pasibaigus 3 straipsnio 5 dalyje numatytam
  trijų
  mėnesių laikotarpiui, jeigu patariamoji komisija įsteigiama pagal 1 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Patariamoji komisija įsteigiama ne vėliau kaip per
  penkiasdešimt kalendorinių dienų
  pasibaigus 3 straipsnio 5 dalyje numatytam
  šešių
  mėnesių laikotarpiui, jeigu patariamoji komisija įsteigiama pagal 1 dalį.

penkiasdešimt kalendorinių dienų

šešių

Patariamoji komisija įsteigiama ne vėliau kaip per
  vieną mėnesį
  pasibaigus 3 straipsnio 5 dalyje numatytam
  trijų
  mėnesių laikotarpiui, jeigu patariamoji komisija įsteigiama pagal 1 dalį.

vieną mėnesį

trijų

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

6 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Patariamoji komisija įsteigiama ne vėliau kaip per penkiasdešimt kalendorinių dienų pasibaigus 4 straipsnio 1 dalyje numatytam laikotarpiui, jeigu patariamoji komisija įsteigiama pagal 2 dalį. | Patariamoji komisija įsteigiama ne vėliau kaip per vieną mėnesį pasibaigus 4 straipsnio 1 dalyje numatytam laikotarpiui, jeigu patariamoji komisija įsteigiama pagal 2 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Patariamoji komisija įsteigiama ne vėliau kaip per penkiasdešimt kalendorinių dienų pasibaigus 4 straipsnio 1 dalyje numatytam laikotarpiui, jeigu patariamoji komisija įsteigiama pagal 2 dalį.

Patariamoji komisija įsteigiama ne vėliau kaip per vieną mėnesį pasibaigus 4 straipsnio 1 dalyje numatytam laikotarpiui, jeigu patariamoji komisija įsteigiama pagal 2 dalį.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

7 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu valstybės narės kompetentinga institucija nepaskiria bent vieno autoritetingo nepriklausomo asmens ir jį pavaduojančio asmens, mokesčių mokėtojas gali prašyti tos valstybės narės kompetentingo teismo paskirti nepriklausomą asmenį ir jį pavaduojantį asmenį iš 8 straipsnio 4 dalyje nurodyto sąrašo. | Jeigu valstybės narės kompetentinga institucija nepaskiria bent vieno autoritetingo nepriklausomo asmens ir jį pavaduojančio asmens, mokesčių mokėtojas gali prašyti tos valstybės narės kompetentingo teismo
  per tris mėnesius
  paskirti nepriklausomą asmenį ir jį pavaduojantį asmenį iš 8 straipsnio 4 dalyje nurodyto sąrašo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu valstybės narės kompetentinga institucija nepaskiria bent vieno autoritetingo nepriklausomo asmens ir jį pavaduojančio asmens, mokesčių mokėtojas gali prašyti tos valstybės narės kompetentingo teismo paskirti nepriklausomą asmenį ir jį pavaduojantį asmenį iš 8 straipsnio 4 dalyje nurodyto sąrašo.

Jeigu valstybės narės kompetentinga institucija nepaskiria bent vieno autoritetingo nepriklausomo asmens ir jį pavaduojančio asmens, mokesčių mokėtojas gali prašyti tos valstybės narės kompetentingo teismo
  per tris mėnesius
  paskirti nepriklausomą asmenį ir jį pavaduojantį asmenį iš 8 straipsnio 4 dalyje nurodyto sąrašo.

per tris mėnesius

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

7 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu to nepadaro visų atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, mokesčių mokėtojas gali prašyti kiekvienos valstybės narės kompetentingų teismų paskirti abu autoritetingus nepriklausomus asmenis pagal antrą ir trečią pastraipas. Taip paskirti autoritetingi nepriklausomi asmenys, traukdami burtus iš nepriklausomų asmenų, galinčių eiti pirmininko pareigas, sąrašo pagal 8 straipsnio 4 dalį paskiria pirmininką. | Jeigu to nepadaro visų atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, mokesčių mokėtojas gali prašyti kiekvienos valstybės narės kompetentingų teismų paskirti abu autoritetingus nepriklausomus asmenis pagal
  8 straipsnio 4 dalies
  antrą ir trečią pastraipas.
  Komisija informaciją apie kiekvienos valstybės narės kompetentingus teismus aiškiu būdu pateikia centriniame informacijos punkte savo interneto svetainėje visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis.
  Taip paskirti autoritetingi nepriklausomi asmenys, traukdami burtus iš nepriklausomų asmenų, galinčių eiti pirmininko pareigas, sąrašo pagal 8 straipsnio 4 dalį paskiria pirmininką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu to nepadaro visų atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, mokesčių mokėtojas gali prašyti kiekvienos valstybės narės kompetentingų teismų paskirti abu autoritetingus nepriklausomus asmenis pagal antrą ir trečią pastraipas. Taip paskirti autoritetingi nepriklausomi asmenys, traukdami burtus iš nepriklausomų asmenų, galinčių eiti pirmininko pareigas, sąrašo pagal 8 straipsnio 4 dalį paskiria pirmininką.

Jeigu to nepadaro visų atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos, mokesčių mokėtojas gali prašyti kiekvienos valstybės narės kompetentingų teismų paskirti abu autoritetingus nepriklausomus asmenis pagal
  8 straipsnio 4 dalies
  antrą ir trečią pastraipas.
  Komisija informaciją apie kiekvienos valstybės narės kompetentingus teismus aiškiu būdu pateikia centriniame informacijos punkte savo interneto svetainėje visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis.
  Taip paskirti autoritetingi nepriklausomi asmenys, traukdami burtus iš nepriklausomų asmenų, galinčių eiti pirmininko pareigas, sąrašo pagal 8 straipsnio 4 dalį paskiria pirmininką.

8 straipsnio 4 dalies

Komisija informaciją apie kiekvienos valstybės narės kompetentingus teismus aiškiu būdu pateikia centriniame informacijos punkte savo interneto svetainėje visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Dėl nepriklausomų asmenų ir juos pavaduojančių asmenų paskyrimo pagal 1 dalį į valstybės narės kompetentingą teismą kreipiamasi tik pasibaigus 6 straipsnio 4 dalyje numatytam
  penkiasdešimties dienų
  laikotarpiui ir per dvi savaites po to laikotarpio pabaigos. | 2.   Dėl nepriklausomų asmenų ir juos pavaduojančių asmenų paskyrimo pagal 1 dalį į valstybės narės kompetentingą teismą kreipiamasi tik pasibaigus 6 straipsnio 4 dalyje numatytam
  vieno mėnesio
  laikotarpiui ir per dvi savaites po to laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Dėl nepriklausomų asmenų ir juos pavaduojančių asmenų paskyrimo pagal 1 dalį į valstybės narės kompetentingą teismą kreipiamasi tik pasibaigus 6 straipsnio 4 dalyje numatytam
  penkiasdešimties dienų
  laikotarpiui ir per dvi savaites po to laikotarpio pabaigos.

2.   Dėl nepriklausomų asmenų ir juos pavaduojančių asmenų paskyrimo pagal 1 dalį į valstybės narės kompetentingą teismą kreipiamasi tik pasibaigus 6 straipsnio 4 dalyje numatytam
  vieno mėnesio
  laikotarpiui ir per dvi savaites po to laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kompetentingas teismas priima sprendimą pagal 1 dalį ir jį praneša pareiškėjui. Jeigu valstybės narės nepaskiria nepriklausomų asmenų, kompetentingas teismas taiko tokią pačią nepriklausomų asmenų paskyrimo procedūrą, kokia yra taikoma pagal galiojančias nacionalines civilinio ir komercinio arbitražo taisykles, kai teismai skiria arbitrus bylose, jei šalys nesusitaria šiais klausimais. Kompetentingas teismas taip pat informuoja kompetentingas institucijas, kurios iš pradžių neįsteigė patariamosios komisijos. Ši valstybė narė turi teisę apskųsti teismo sprendimą, jeigu tokia teisė jai suteikta pagal nacionalinę teisę. Jeigu prašymas atmetamas, pareiškėjas turi teisę apskųsti teismo sprendimą pagal nacionalines procesines taisykles. | 3.   Kompetentingas teismas priima sprendimą pagal 1 dalį ir
  per vieną mėnesį
  jį praneša pareiškėjui. Jeigu valstybės narės nepaskiria nepriklausomų asmenų, kompetentingas teismas taiko tokią pačią nepriklausomų asmenų paskyrimo procedūrą, kokia yra taikoma pagal galiojančias nacionalines civilinio ir komercinio arbitražo taisykles, kai teismai skiria arbitrus bylose, jei šalys nesusitaria šiais klausimais. Kompetentingas teismas taip pat informuoja kompetentingas institucijas, kurios iš pradžių neįsteigė patariamosios komisijos. Ši valstybė narė turi teisę apskųsti teismo sprendimą, jeigu tokia teisė jai suteikta pagal nacionalinę teisę. Jeigu prašymas atmetamas, pareiškėjas turi teisę apskųsti teismo sprendimą pagal nacionalines procesines taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Kompetentingas teismas priima sprendimą pagal 1 dalį ir jį praneša pareiškėjui. Jeigu valstybės narės nepaskiria nepriklausomų asmenų, kompetentingas teismas taiko tokią pačią nepriklausomų asmenų paskyrimo procedūrą, kokia yra taikoma pagal galiojančias nacionalines civilinio ir komercinio arbitražo taisykles, kai teismai skiria arbitrus bylose, jei šalys nesusitaria šiais klausimais. Kompetentingas teismas taip pat informuoja kompetentingas institucijas, kurios iš pradžių neįsteigė patariamosios komisijos. Ši valstybė narė turi teisę apskųsti teismo sprendimą, jeigu tokia teisė jai suteikta pagal nacionalinę teisę. Jeigu prašymas atmetamas, pareiškėjas turi teisę apskųsti teismo sprendimą pagal nacionalines procesines taisykles.

3.   Kompetentingas teismas priima sprendimą pagal 1 dalį ir
  per vieną mėnesį
  jį praneša pareiškėjui. Jeigu valstybės narės nepaskiria nepriklausomų asmenų, kompetentingas teismas taiko tokią pačią nepriklausomų asmenų paskyrimo procedūrą, kokia yra taikoma pagal galiojančias nacionalines civilinio ir komercinio arbitražo taisykles, kai teismai skiria arbitrus bylose, jei šalys nesusitaria šiais klausimais. Kompetentingas teismas taip pat informuoja kompetentingas institucijas, kurios iš pradžių neįsteigė patariamosios komisijos. Ši valstybė narė turi teisę apskųsti teismo sprendimą, jeigu tokia teisė jai suteikta pagal nacionalinę teisę. Jeigu prašymas atmetamas, pareiškėjas turi teisę apskųsti teismo sprendimą pagal nacionalines procesines taisykles.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

8 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | vienas arba du autoritetingi nepriklausomi asmenys, kuriuos kiekviena kompetentinga institucija paskiria iš 4 dalyje nurodyto asmenų sąrašo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

vienas arba du autoritetingi nepriklausomi asmenys, kuriuos kiekviena kompetentinga institucija paskiria iš 4 dalyje nurodyto asmenų sąrašo.

| c) | vienas arba du autoritetingi nepriklausomi asmenys, kuriuos kiekviena kompetentinga institucija paskiria iš 4 dalyje nurodyto asmenų sąrašo
  , išskyrus savo pačių valstybės narės pasiūlytus asmenis
  . |
| --- | --- |

c)

vienas arba du autoritetingi nepriklausomi asmenys, kuriuos kiekviena kompetentinga institucija paskiria iš 4 dalyje nurodyto asmenų sąrašo
  , išskyrus savo pačių valstybės narės pasiūlytus asmenis
  .

, išskyrus savo pačių valstybės narės pasiūlytus asmenis

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies 3 a pastraipa (nauja)

8 straipsnio 1 dalies 3 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės gali nuspręsti paskirti nuolatinius atstovus nurodytus pirmos pastraipos b punkte. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės gali nuspręsti paskirti nuolatinius atstovus nurodytus pirmos pastraipos b punkte.

Valstybės narės gali nuspręsti paskirti nuolatinius atstovus nurodytus pirmos pastraipos b punkte.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 3 dalies b punktas

8 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | jeigu asmuo turi arba turėjo vieno arba kiekvieno mokesčių mokėtojo įmonės akcijų paketą arba buvo jos darbuotojas ar patarėjas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

jeigu asmuo turi arba turėjo vieno arba kiekvieno mokesčių mokėtojo įmonės akcijų paketą arba buvo jos darbuotojas ar patarėjas;

| b) | jeigu asmuo
  arba jo giminaitis
  turi arba turėjo vieno arba kiekvieno mokesčių mokėtojo įmonės akcijų paketą, arba buvo jos darbuotojas ar patarėjas; |
| --- | --- |

b)

jeigu asmuo
  arba jo giminaitis
  turi arba turėjo vieno arba kiekvieno mokesčių mokėtojo įmonės akcijų paketą, arba buvo jos darbuotojas ar patarėjas;

arba jo giminaitis

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

8 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Autoritetingi nepriklausomi asmenys turi būti valstybės narės piliečiai ir gyventi Sąjungoje. Jie turi būti kompetentingi ir
  nepriklausomi
  . | Autoritetingi nepriklausomi asmenys turi būti valstybės narės piliečiai ir gyventi Sąjungoje
  , taip pat pageidautina, kad jie būtų Sąjungos pareigūnai ir valstybės tarnautojai, dirbantys mokesčių teisės srityje, arba administracinių teismų teisėjai
  . Jie turi būti kompetentingi
  , nepriklausomi, nešališki
  ir
  sąžiningi
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Autoritetingi nepriklausomi asmenys turi būti valstybės narės piliečiai ir gyventi Sąjungoje. Jie turi būti kompetentingi ir
  nepriklausomi
  .

nepriklausomi

Autoritetingi nepriklausomi asmenys turi būti valstybės narės piliečiai ir gyventi Sąjungoje
  , taip pat pageidautina, kad jie būtų Sąjungos pareigūnai ir valstybės tarnautojai, dirbantys mokesčių teisės srityje, arba administracinių teismų teisėjai
  . Jie turi būti kompetentingi
  , nepriklausomi, nešališki
  ir
  sąžiningi
  .

, taip pat pageidautina, kad jie būtų Sąjungos pareigūnai ir valstybės tarnautojai, dirbantys mokesčių teisės srityje, arba administracinių teismų teisėjai

, nepriklausomi, nešališki

sąžiningi

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

8 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės Komisijai praneša savo paskirtų autoritetingų nepriklausomų asmenų vardus. Pranešime valstybės narės
  gali nurodyti
  , kurį iš jų paskirtų penkių asmenų galima skirti pirmininku. Jos taip pat pateikia Komisijai išsamią atnaujintą informaciją apie asmenų profesinę patirtį ir išsilavinimą, kompetenciją, ekspertines žinias ir interesų konfliktus. Valstybės narės Komisijai nedelsdamos praneša apie visus nepriklausomų asmenų sąrašo pakeitimus. | Valstybės narės Komisijai praneša savo paskirtų autoritetingų nepriklausomų asmenų vardus. Pranešime valstybės narės
  nurodo
  , kurį iš jų paskirtų penkių asmenų galima skirti pirmininku. Jos taip pat pateikia Komisijai išsamią atnaujintą informaciją apie asmenų profesinę patirtį ir išsilavinimą, kompetenciją, ekspertines žinias ir interesų konfliktus
  . Tokia informacija atnaujinama, kai pakinta nepriklausomo asmens gyvenimo aprašymas
  . Valstybės narės Komisijai nedelsdamos praneša apie visus nepriklausomų asmenų sąrašo pakeitimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės Komisijai praneša savo paskirtų autoritetingų nepriklausomų asmenų vardus. Pranešime valstybės narės
  gali nurodyti
  , kurį iš jų paskirtų penkių asmenų galima skirti pirmininku. Jos taip pat pateikia Komisijai išsamią atnaujintą informaciją apie asmenų profesinę patirtį ir išsilavinimą, kompetenciją, ekspertines žinias ir interesų konfliktus. Valstybės narės Komisijai nedelsdamos praneša apie visus nepriklausomų asmenų sąrašo pakeitimus.

gali nurodyti

Valstybės narės Komisijai praneša savo paskirtų autoritetingų nepriklausomų asmenų vardus. Pranešime valstybės narės
  nurodo
  , kurį iš jų paskirtų penkių asmenų galima skirti pirmininku. Jos taip pat pateikia Komisijai išsamią atnaujintą informaciją apie asmenų profesinę patirtį ir išsilavinimą, kompetenciją, ekspertines žinias ir interesų konfliktus
  . Tokia informacija atnaujinama, kai pakinta nepriklausomo asmens gyvenimo aprašymas
  . Valstybės narės Komisijai nedelsdamos praneša apie visus nepriklausomų asmenų sąrašo pakeitimus.

nurodo

. Tokia informacija atnaujinama, kai pakinta nepriklausomo asmens gyvenimo aprašymas

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 4 dalies 3 a pastraipa (nauja)

8 straipsnio 4 dalies 3 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija patikrina trečioje pastraipoje nurodytą informaciją dėl autoritetingų nepriklausomų asmenų, kuriuos skiria valstybės narės. Tokie patikrinimai atliekami per tris mėnesius nuo šios informacijos gavimo iš valstybės narės. Jei Komisijai kyla abejonių dėl paskirtų asmenų nepriklausomumo, ji gali paprašyti valstybės narės pateikti papildomos informacijos ir, jei abejonės neišsklaidomos, jos gali paprašyti valstybės narės išbraukti tą asmenį iš sąrašo ir paskirti kitą asmenį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija patikrina trečioje pastraipoje nurodytą informaciją dėl autoritetingų nepriklausomų asmenų, kuriuos skiria valstybės narės. Tokie patikrinimai atliekami per tris mėnesius nuo šios informacijos gavimo iš valstybės narės. Jei Komisijai kyla abejonių dėl paskirtų asmenų nepriklausomumo, ji gali paprašyti valstybės narės pateikti papildomos informacijos ir, jei abejonės neišsklaidomos, jos gali paprašyti valstybės narės išbraukti tą asmenį iš sąrašo ir paskirti kitą asmenį.

Komisija patikrina trečioje pastraipoje nurodytą informaciją dėl autoritetingų nepriklausomų asmenų, kuriuos skiria valstybės narės. Tokie patikrinimai atliekami per tris mėnesius nuo šios informacijos gavimo iš valstybės narės. Jei Komisijai kyla abejonių dėl paskirtų asmenų nepriklausomumo, ji gali paprašyti valstybės narės pateikti papildomos informacijos ir, jei abejonės neišsklaidomos, jos gali paprašyti valstybės narės išbraukti tą asmenį iš sąrašo ir paskirti kitą asmenį.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 4 dalies 3 b pastraipa (nauja)

8 straipsnio 4 dalies 3 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Autoritetingų nepriklausomų asmenų sąrašas turi būti viešai prieinamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Autoritetingų nepriklausomų asmenų sąrašas turi būti viešai prieinamas.

Autoritetingų nepriklausomų asmenų sąrašas turi būti viešai prieinamas.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos gali susitarti įsteigti ne patariamąją komisiją, bet alternatyvaus ginčų sprendimo komisiją, kad ji pagal 13 straipsnį pateiktų nuomonę dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo. | 1.   Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos gali susitarti įsteigti ne patariamąją komisiją, bet alternatyvaus ginčų sprendimo komisiją, kad ji pagal 13 straipsnį pateiktų nuomonę dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo.
  Tačiau alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos naudojimas turi kiek įmanoma išlikti išimtiniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos gali susitarti įsteigti ne patariamąją komisiją, bet alternatyvaus ginčų sprendimo komisiją, kad ji pagal 13 straipsnį pateiktų nuomonę dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo.

1.   Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos gali susitarti įsteigti ne patariamąją komisiją, bet alternatyvaus ginčų sprendimo komisiją, kad ji pagal 13 straipsnį pateiktų nuomonę dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo.
  Tačiau alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos naudojimas turi kiek įmanoma išlikti išimtiniu.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos sudėtis ir forma gali būti kitokia nei patariamosios komisijos ir ginčui išspręsti ji gali taikyti taikinimą, tarpininkavimą, ekspertinį tyrimą, sprendimų priėmimą ir bet kokias kitas procedūras ar būdus. | 2.   Alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos sudėtis ir forma gali būti kitokia nei patariamosios komisijos ir ginčui išspręsti ji gali taikyti taikinimą, tarpininkavimą, ekspertinį tyrimą, sprendimų priėmimą ir bet kokias kitas
  veiksmingas pripažintas
  procedūras ar būdus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos sudėtis ir forma gali būti kitokia nei patariamosios komisijos ir ginčui išspręsti ji gali taikyti taikinimą, tarpininkavimą, ekspertinį tyrimą, sprendimų priėmimą ir bet kokias kitas procedūras ar būdus.

2.   Alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos sudėtis ir forma gali būti kitokia nei patariamosios komisijos ir ginčui išspręsti ji gali taikyti taikinimą, tarpininkavimą, ekspertinį tyrimą, sprendimų priėmimą ir bet kokias kitas
  veiksmingas pripažintas
  procedūras ar būdus.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 4 dalis

9 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai taikomi 11–15 straipsniai, išskyrus 13 straipsnio 3 dalyje nustatytas daugumos taisykles. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos veiklos nuostatuose gali susitarti dėl skirtingų daugumos taisyklių. | 4.   Alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai taikomi 11–15 straipsniai, išskyrus 13 straipsnio 3 dalyje nustatytas daugumos taisykles. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos veiklos nuostatuose gali susitarti dėl skirtingų daugumos taisyklių
  , tačiau turi būti užtikrintas paskirtųjų asmenų nepriklausomumas sprendžiant ginčas ir interesų konfliktų nebuvimas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai taikomi 11–15 straipsniai, išskyrus 13 straipsnio 3 dalyje nustatytas daugumos taisykles. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos veiklos nuostatuose gali susitarti dėl skirtingų daugumos taisyklių.

4.   Alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai taikomi 11–15 straipsniai, išskyrus 13 straipsnio 3 dalyje nustatytas daugumos taisykles. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos veiklos nuostatuose gali susitarti dėl skirtingų daugumos taisyklių
  , tačiau turi būti užtikrintas paskirtųjų asmenų nepriklausomumas sprendžiant ginčas ir interesų konfliktų nebuvimas
  .

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

10 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės numato, kad per
  penkiasdešimties kalendorinių dienų
  laikotarpį, kaip numatyta 6 straipsnio 4 dalyje, kiekviena atitinkamų valstybių narių kompetentinga institucija mokesčių mokėtojams praneša šiuos dalykus: | Valstybės narės numato, kad per
  vieno mėnesio
  laikotarpį, kaip numatyta 6 straipsnio 4 dalyje, kiekviena atitinkamų valstybių narių kompetentinga institucija mokesčių mokėtojams praneša šiuos dalykus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės numato, kad per
  penkiasdešimties kalendorinių dienų
  laikotarpį, kaip numatyta 6 straipsnio 4 dalyje, kiekviena atitinkamų valstybių narių kompetentinga institucija mokesčių mokėtojams praneša šiuos dalykus:

penkiasdešimties kalendorinių dienų

Valstybės narės numato, kad per
  vieno mėnesio
  laikotarpį, kaip numatyta 6 straipsnio 4 dalyje, kiekviena atitinkamų valstybių narių kompetentinga institucija mokesčių mokėtojams praneša šiuos dalykus:

vieno mėnesio

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

10 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmos pastraipos b punkte nurodyta data yra ne vėlesnė kaip
  6
  mėnesiai nuo patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos įsteigimo. | Pirmos pastraipos b punkte nurodyta data yra ne vėlesnė kaip
  trys
  mėnesiai nuo patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos įsteigimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirmos pastraipos b punkte nurodyta data yra ne vėlesnė kaip
  6
  mėnesiai nuo patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos įsteigimo.

6

Pirmos pastraipos b punkte nurodyta data yra ne vėlesnė kaip
  trys
  mėnesiai nuo patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos įsteigimo.

trys

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jeigu mokesčių mokėtojams nepranešami veiklos nuostatai arba jie yra neišsamūs, valstybės narės numato, kad per dvi savaites nuo 6 straipsnio 4 dalyje numatyto
  penkiasdešimties kalendorinių dienų
  laikotarpio pabaigos dienos nepriklausomi asmenys ir pirmininkas turi užpildyti veiklos nuostatus pagal II priedą ir juos nusiųsti mokesčių mokėtojui. Jeigu nepriklausomi asmenys ir pirmininkas nesusitaria dėl veiklos nuostatų arba jų nepraneša mokesčių mokėtojams, mokesčių mokėtojai gali kreiptis į savo gyvenamosios arba įsisteigimo valstybės kompetentingą teismą, kad jis nustatytų visas teisines pasekmes ir įgyvendintų veiklos nuostatus. | 3.   Jeigu mokesčių mokėtojams nepranešami veiklos nuostatai arba jie yra neišsamūs, valstybės narės numato, kad per dvi savaites nuo 6 straipsnio 4 dalyje numatyto
  vieno mėnesio
  laikotarpio pabaigos dienos nepriklausomi asmenys ir pirmininkas turi užpildyti veiklos nuostatus pagal II priedą ir juos nusiųsti mokesčių mokėtojui. Jeigu nepriklausomi asmenys ir pirmininkas nesusitaria dėl veiklos nuostatų arba jų nepraneša mokesčių mokėtojams, mokesčių mokėtojai gali kreiptis į savo gyvenamosios arba įsisteigimo valstybės kompetentingą teismą, kad jis nustatytų visas teisines pasekmes ir įgyvendintų veiklos nuostatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jeigu mokesčių mokėtojams nepranešami veiklos nuostatai arba jie yra neišsamūs, valstybės narės numato, kad per dvi savaites nuo 6 straipsnio 4 dalyje numatyto
  penkiasdešimties kalendorinių dienų
  laikotarpio pabaigos dienos nepriklausomi asmenys ir pirmininkas turi užpildyti veiklos nuostatus pagal II priedą ir juos nusiųsti mokesčių mokėtojui. Jeigu nepriklausomi asmenys ir pirmininkas nesusitaria dėl veiklos nuostatų arba jų nepraneša mokesčių mokėtojams, mokesčių mokėtojai gali kreiptis į savo gyvenamosios arba įsisteigimo valstybės kompetentingą teismą, kad jis nustatytų visas teisines pasekmes ir įgyvendintų veiklos nuostatus.

3.   Jeigu mokesčių mokėtojams nepranešami veiklos nuostatai arba jie yra neišsamūs, valstybės narės numato, kad per dvi savaites nuo 6 straipsnio 4 dalyje numatyto
  vieno mėnesio
  laikotarpio pabaigos dienos nepriklausomi asmenys ir pirmininkas turi užpildyti veiklos nuostatus pagal II priedą ir juos nusiųsti mokesčių mokėtojui. Jeigu nepriklausomi asmenys ir pirmininkas nesusitaria dėl veiklos nuostatų arba jų nepraneša mokesčių mokėtojams, mokesčių mokėtojai gali kreiptis į savo gyvenamosios arba įsisteigimo valstybės kompetentingą teismą, kad jis nustatytų visas teisines pasekmes ir įgyvendintų veiklos nuostatus.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Taikant 6 straipsnyje nurodytą procedūrą, atitinkamas mokesčių mokėtojas (-ai) patariamajai komisijai arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai
  gali pateikti
  visą informaciją, įrodymus ar dokumentus, kurie gali būti svarbūs priimant sprendimą. Mokesčių mokėtojas (-ai) ir atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos pateikia visą informaciją, įrodymus ar dokumentus, jeigu to paprašo patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija. Tačiau bet kurios tokios valstybės narės kompetentingos institucijos gali atsisakyti pateikti informaciją patariamajai komisijai bet kuriuo iš šių atvejų: | 1.   Taikant 6 straipsnyje nurodytą procedūrą, atitinkamas mokesčių mokėtojas (-ai) patariamajai komisijai arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai
  pateikia
  visą informaciją, įrodymus ar dokumentus, kurie gali būti svarbūs priimant sprendimą. Mokesčių mokėtojas (-ai) ir atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos pateikia visą informaciją, įrodymus ar dokumentus, jeigu to paprašo patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija. Tačiau bet kurios tokios valstybės narės kompetentingos institucijos gali atsisakyti pateikti informaciją patariamajai komisijai bet kuriuo iš šių atvejų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Taikant 6 straipsnyje nurodytą procedūrą, atitinkamas mokesčių mokėtojas (-ai) patariamajai komisijai arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai
  gali pateikti
  visą informaciją, įrodymus ar dokumentus, kurie gali būti svarbūs priimant sprendimą. Mokesčių mokėtojas (-ai) ir atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos pateikia visą informaciją, įrodymus ar dokumentus, jeigu to paprašo patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija. Tačiau bet kurios tokios valstybės narės kompetentingos institucijos gali atsisakyti pateikti informaciją patariamajai komisijai bet kuriuo iš šių atvejų:

1.   Taikant 6 straipsnyje nurodytą procedūrą, atitinkamas mokesčių mokėtojas (-ai) patariamajai komisijai arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijai
  pateikia
  visą informaciją, įrodymus ar dokumentus, kurie gali būti svarbūs priimant sprendimą. Mokesčių mokėtojas (-ai) ir atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos pateikia visą informaciją, įrodymus ar dokumentus, jeigu to paprašo patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija. Tačiau bet kurios tokios valstybės narės kompetentingos institucijos gali atsisakyti pateikti informaciją patariamajai komisijai bet kuriuo iš šių atvejų:

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija pateikia savo nuomonę atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip per
  šešis
  mėnesius nuo jos įsteigimo dienos. | 1.   Patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija pateikia savo nuomonę atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo jos įsteigimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija pateikia savo nuomonę atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip per
  šešis
  mėnesius nuo jos įsteigimo dienos.

1.   Patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija pateikia savo nuomonę atitinkamų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo jos įsteigimo dienos.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Rengdama savo nuomonę patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija atsižvelgia į taikomas nacionalines taisykles ir sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. Jeigu atitinkamos valstybės narės nėra sudariusios sutarties ar susitarimo dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, rengdama savo nuomonę patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija gali naudotis tarptautine apmokestinimo srities praktika, pavyzdžiui, naujausia EBPO pavyzdine sutartimi dėl apmokestinimo. | 2.   Rengdama savo nuomonę patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija atsižvelgia į taikomas nacionalines taisykles ir sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. Jeigu atitinkamos valstybės narės nėra sudariusios sutarties ar susitarimo dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, rengdama savo nuomonę patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija gali naudotis tarptautine apmokestinimo srities praktika, pavyzdžiui, naujausia EBPO pavyzdine sutartimi dėl apmokestinimo
  ir naujausia JT pavyzdine dvigubo apmokestinimo vengimo sutartimi
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Rengdama savo nuomonę patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija atsižvelgia į taikomas nacionalines taisykles ir sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. Jeigu atitinkamos valstybės narės nėra sudariusios sutarties ar susitarimo dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, rengdama savo nuomonę patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija gali naudotis tarptautine apmokestinimo srities praktika, pavyzdžiui, naujausia EBPO pavyzdine sutartimi dėl apmokestinimo.

2.   Rengdama savo nuomonę patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija atsižvelgia į taikomas nacionalines taisykles ir sutartis dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo. Jeigu atitinkamos valstybės narės nėra sudariusios sutarties ar susitarimo dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo, rengdama savo nuomonę patariamoji komisija arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisija gali naudotis tarptautine apmokestinimo srities praktika, pavyzdžiui, naujausia EBPO pavyzdine sutartimi dėl apmokestinimo
  ir naujausia JT pavyzdine dvigubo apmokestinimo vengimo sutartimi
  .

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Per
  šešis
  mėnesius nuo pranešimo apie patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos nuomonę kompetentingos institucijos susitaria dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo. | 1.   Per
  tris
  mėnesius nuo pranešimo apie patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos nuomonę kompetentingos institucijos susitaria dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Per
  šešis
  mėnesius nuo pranešimo apie patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos nuomonę kompetentingos institucijos susitaria dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo.

1.   Per
  tris
  mėnesius nuo pranešimo apie patariamosios komisijos arba alternatyvaus ginčų sprendimo komisijos nuomonę kompetentingos institucijos susitaria dėl dvigubo apmokestinimo panaikinimo.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 3 dalis

14 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės numato, kad kiekviena kompetentinga institucija mokesčių mokėtojams perduoda galutinį sprendimą, kuriuo panaikinamas dvigubas apmokestinimas, per trisdešimt kalendorinių dienų nuo jo priėmimo. Jeigu per trisdešimties
  kalendorinių
  dienų laikotarpį sprendimas nepranešamas, mokesčių
  mokėtojai
  gali pateikti skundą savo gyvenamojoje arba įsisteigimo valstybėje narėje pagal nacionalines taisykles. | 3.   Valstybės narės numato, kad kiekviena kompetentinga institucija mokesčių mokėtojams perduoda galutinį sprendimą, kuriuo panaikinamas dvigubas apmokestinimas, per trisdešimt kalendorinių dienų nuo jo priėmimo. Jeigu
  mokesčių mokėtojui
  per trisdešimties dienų laikotarpį
  tas
  sprendimas nepranešamas,
  tas
  mokesčių
  mokėtojas
  gali pateikti
  apeliacinį
  skundą savo gyvenamojoje arba įsisteigimo valstybėje narėje pagal nacionalines taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės numato, kad kiekviena kompetentinga institucija mokesčių mokėtojams perduoda galutinį sprendimą, kuriuo panaikinamas dvigubas apmokestinimas, per trisdešimt kalendorinių dienų nuo jo priėmimo. Jeigu per trisdešimties
  kalendorinių
  dienų laikotarpį sprendimas nepranešamas, mokesčių
  mokėtojai
  gali pateikti skundą savo gyvenamojoje arba įsisteigimo valstybėje narėje pagal nacionalines taisykles.

3.   Valstybės narės numato, kad kiekviena kompetentinga institucija mokesčių mokėtojams perduoda galutinį sprendimą, kuriuo panaikinamas dvigubas apmokestinimas, per trisdešimt kalendorinių dienų nuo jo priėmimo. Jeigu
  mokesčių mokėtojui
  per trisdešimties dienų laikotarpį
  tas
  sprendimas nepranešamas,
  tas
  mokesčių
  mokėtojas
  gali pateikti
  apeliacinį
  skundą savo gyvenamojoje arba įsisteigimo valstybėje narėje pagal nacionalines taisykles.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tai, kad ginčas sprendžiamas taikant bendro susitarimo procedūrą arba ginčų sprendimo procedūrą,
  netrukdo
  valstybei narei dėl tų pačių klausimų pradėti arba tęsti teismo procesus arba procesus siekiant taikyti administracines arba baudžiamąsias sankcijas. | 2.   Tai, kad ginčas sprendžiamas taikant bendro susitarimo procedūrą arba ginčų sprendimo procedūrą,
  trukdo
  valstybei narei dėl tų pačių klausimų pradėti arba tęsti teismo procesus arba procesus siekiant taikyti administracines arba baudžiamąsias sankcijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tai, kad ginčas sprendžiamas taikant bendro susitarimo procedūrą arba ginčų sprendimo procedūrą,
  netrukdo
  valstybei narei dėl tų pačių klausimų pradėti arba tęsti teismo procesus arba procesus siekiant taikyti administracines arba baudžiamąsias sankcijas.

2.   Tai, kad ginčas sprendžiamas taikant bendro susitarimo procedūrą arba ginčų sprendimo procedūrą,
  trukdo
  valstybei narei dėl tų pačių klausimų pradėti arba tęsti teismo procesus arba procesus siekiant taikyti administracines arba baudžiamąsias sankcijas.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 3 dalies a punktas

15 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | šeši
  mėnesiai, nurodyti 3 straipsnio 5 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

šeši
  mėnesiai, nurodyti 3 straipsnio 5 dalyje;

šeši

| a) | trys
  mėnesiai, nurodyti 3 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

a)

trys
  mėnesiai, nurodyti 3 straipsnio 5 dalyje;

trys

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 3 dalies b punktas

15 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | dveji
  metai, nurodyti 4 straipsnio 1 dalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

dveji
  metai, nurodyti 4 straipsnio 1 dalyje.

dveji

| b) | vieneri
  metai, nurodyti 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

b)

vieneri
  metai, nurodyti 4 straipsnio 1 dalyje.

vieneri

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 6 dalis

15 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Nukrypstant nuo 6 straipsnio, atitinkamos valstybės narės gali neleisti naudotis ginčų sprendimo procedūra mokestinio sukčiavimo, tyčinio neveikimo ir didelio aplaidumo atvejais. | 6.   Nukrypstant nuo 6 straipsnio, atitinkamos valstybės narės gali neleisti naudotis ginčų sprendimo procedūra mokestinio sukčiavimo,
  kurio faktas nustatytas teisiškai galiojančiu sprendimu, priimtu baudžiamojoje arba administracinėje byloje,
  tyčinio neveikimo ir didelio aplaidumo atvejais
  , susijusiais su ta pačia byla
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Nukrypstant nuo 6 straipsnio, atitinkamos valstybės narės gali neleisti naudotis ginčų sprendimo procedūra mokestinio sukčiavimo, tyčinio neveikimo ir didelio aplaidumo atvejais.

6.   Nukrypstant nuo 6 straipsnio, atitinkamos valstybės narės gali neleisti naudotis ginčų sprendimo procedūra mokestinio sukčiavimo,
  kurio faktas nustatytas teisiškai galiojančiu sprendimu, priimtu baudžiamojoje arba administracinėje byloje,
  tyčinio neveikimo ir didelio aplaidumo atvejais
  , susijusiais su ta pačia byla
  .

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kompetentingos institucijos viešai paskelbia 14 straipsnyje
  nurodytą galutinį sprendimą
  ,
  jeigu
  tam
  pritaria kiekvienas iš atitinkamų
  mokesčių mokėtojų. | 2.   Kompetentingos institucijos viešai paskelbia
  visą
  14 straipsnyje
  nurodyto galutinio sprendimo tekstą. Tačiau tuo atveju, jei kuris nors iš mokesčių mokėtojų teigia, kad tam tikrose konkrečiose sprendimo teksto dalyse yra neskelbtinos prekybos, pramonės arba profesinės informacijos, kompetentingos institucijos atsižvelgia į šiuos argumentus ir paskelbia kuo didesnę sprendimo teksto dalį, išbraukusios neskelbtinas dalis. Apsaugodamos
  mokesčių mokėtojų
  konstitucines teises, ypač susijusias su informacija, kurią paskelbus neskelbtina pramonės ir komercinė informacija būtų aiškiai ir akivaizdžiai atskleista konkurentams, kompetentingos institucijos skelbdamos galutinį sprendimą taip pat stengiasi užtikrinti kuo didesnį skaidrumą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kompetentingos institucijos viešai paskelbia 14 straipsnyje
  nurodytą galutinį sprendimą
  ,
  jeigu
  tam
  pritaria kiekvienas iš atitinkamų
  mokesčių mokėtojų.

2.   Kompetentingos institucijos viešai paskelbia
  visą
  14 straipsnyje
  nurodyto galutinio sprendimo tekstą. Tačiau tuo atveju, jei kuris nors iš mokesčių mokėtojų teigia, kad tam tikrose konkrečiose sprendimo teksto dalyse yra neskelbtinos prekybos, pramonės arba profesinės informacijos, kompetentingos institucijos atsižvelgia į šiuos argumentus ir paskelbia kuo didesnę sprendimo teksto dalį, išbraukusios neskelbtinas dalis. Apsaugodamos
  mokesčių mokėtojų
  konstitucines teises, ypač susijusias su informacija, kurią paskelbus neskelbtina pramonės ir komercinė informacija būtų aiškiai ir akivaizdžiai atskleista konkurentams, kompetentingos institucijos skelbdamos galutinį sprendimą taip pat stengiasi užtikrinti kuo didesnį skaidrumą
  .

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

16 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu atitinkamas mokesčių mokėtojas nesutinka, kad būtų viešai paskelbtas visas galutinis sprendimas, kompetentingos institucijos paskelbia galutinio sprendimo santrauką, kurioje aprašyta problema ir dalykas, nurodyta data, susiję mokestiniai laikotarpiai, teisinis pagrindas, pramonės sektorius ir trumpai aprašytas galutinis rezultatas. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu atitinkamas mokesčių mokėtojas nesutinka, kad būtų viešai paskelbtas visas galutinis sprendimas, kompetentingos institucijos paskelbia galutinio sprendimo santrauką, kurioje aprašyta problema ir dalykas, nurodyta data, susiję mokestiniai laikotarpiai, teisinis pagrindas, pramonės sektorius ir trumpai aprašytas galutinis rezultatas.

Jeigu atitinkamas mokesčių mokėtojas nesutinka, kad būtų viešai paskelbtas visas galutinis sprendimas, kompetentingos institucijos paskelbia galutinio sprendimo santrauką, kurioje aprašyta problema ir dalykas, nurodyta data, susiję mokestiniai laikotarpiai, teisinis pagrindas, pramonės sektorius ir trumpai aprašytas galutinis rezultatas.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 4 dalis

16 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija įgyvendinimo aktais nustato 2
  ir 3 dalyse
  nurodytos informacijos perdavimo standartines formas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą. | 4.   Komisija įgyvendinimo aktais nustato 2
  dalyje
  nurodytos informacijos perdavimo standartines formas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija įgyvendinimo aktais nustato 2
  ir 3 dalyse
  nurodytos informacijos perdavimo standartines formas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą.

4.   Komisija įgyvendinimo aktais nustato 2
  dalyje
  nurodytos informacijos perdavimo standartines formas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 5 dalis

16 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Kompetentingos institucijos pagal 3 dalį viešai skelbtiną informaciją nedelsdamos praneša Komisijai. | 5.   Kompetentingos institucijos pagal 3 dalį viešai skelbtiną informaciją nedelsdamos praneša Komisijai.
  Komisija ta informaciją įprastai naudojamu duomenų forma pateikia centralizuotai valdomoje interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Kompetentingos institucijos pagal 3 dalį viešai skelbtiną informaciją nedelsdamos praneša Komisijai.

5.   Kompetentingos institucijos pagal 3 dalį viešai skelbtiną informaciją nedelsdamos praneša Komisijai.
  Komisija ta informaciją įprastai naudojamu duomenų forma pateikia centralizuotai valdomoje interneto svetainėje.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija internete paskelbia ir nuolat atnaujina autoritetingų nepriklausomų asmenų sąrašą, nurodytą 8 straipsnio 4 dalyje, ir nurodo, kurie iš tų asmenų gali būti paskirti pirmininku. Tame sąraše nurodomi
  tik
  tų asmenų vardai ir pavardės. | 1.   Komisija internete
  atvirųjų duomenų forma
  paskelbia ir nuolat atnaujina autoritetingų nepriklausomų asmenų sąrašą, nurodytą 8 straipsnio 4 dalyje, ir nurodo, kurie iš tų asmenų gali būti paskirti pirmininku. Tame sąraše nurodomi tų asmenų vardai ir pavardės
  , subjektai, kuriems jie priklauso, tų asmenų gyvenimo aprašymai bei informaciją apie jų kvalifikaciją ir praktinę patirtį. Taip pat pridedamos deklaracijos dėl interesų konfliktų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija internete paskelbia ir nuolat atnaujina autoritetingų nepriklausomų asmenų sąrašą, nurodytą 8 straipsnio 4 dalyje, ir nurodo, kurie iš tų asmenų gali būti paskirti pirmininku. Tame sąraše nurodomi
  tik
  tų asmenų vardai ir pavardės.

1.   Komisija internete
  atvirųjų duomenų forma
  paskelbia ir nuolat atnaujina autoritetingų nepriklausomų asmenų sąrašą, nurodytą 8 straipsnio 4 dalyje, ir nurodo, kurie iš tų asmenų gali būti paskirti pirmininku. Tame sąraše nurodomi tų asmenų vardai ir pavardės
  , subjektai, kuriems jie priklauso, tų asmenų gyvenimo aprašymai bei informaciją apie jų kvalifikaciją ir praktinę patirtį. Taip pat pridedamos deklaracijos dėl interesų konfliktų
  .

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 a straipsnis (naujas)

21 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 21a straipsnis |
| | Peržiūra |
| | Ne vėliau kaip ... m. ... ... d. [treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo] Komisija, vadovaudamasi viešųjų konsultacijų rezultatais ir atsižvelgdama į diskusijų su kompetentingomis institucijomis rezultatus, atlieka šios direktyvos taikymo ir taikymo srities peržiūrą. Komisija taip pat analizuoja, ar nuolatinio pobūdžio Patariamoji komisija (toliau – Nuolatinė patariamoji Komisija) dar labiau padidintų ginčų sprendimo procedūrų veiksmingumą ir efektyvumą. |
| | Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą ir prireikus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo iš dalies keičiančio akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21a straipsnis

21a straipsnis

Peržiūra

Peržiūra

Ne vėliau kaip ... m. ... ... d. [treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo] Komisija, vadovaudamasi viešųjų konsultacijų rezultatais ir atsižvelgdama į diskusijų su kompetentingomis institucijomis rezultatus, atlieka šios direktyvos taikymo ir taikymo srities peržiūrą. Komisija taip pat analizuoja, ar nuolatinio pobūdžio Patariamoji komisija (toliau – Nuolatinė patariamoji Komisija) dar labiau padidintų ginčų sprendimo procedūrų veiksmingumą ir efektyvumą.

Ne vėliau kaip ... m. ... ... d. [treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo] Komisija, vadovaudamasi viešųjų konsultacijų rezultatais ir atsižvelgdama į diskusijų su kompetentingomis institucijomis rezultatus, atlieka šios direktyvos taikymo ir taikymo srities peržiūrą. Komisija taip pat analizuoja, ar nuolatinio pobūdžio Patariamoji komisija (toliau – Nuolatinė patariamoji Komisija) dar labiau padidintų ginčų sprendimo procedūrų veiksmingumą ir efektyvumą.

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą ir prireikus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo iš dalies keičiančio akto.

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą ir prireikus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo iš dalies keičiančio akto.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo 5 antraštės 2 a eilutė (nauja)

I priedo 5 antraštės 2 a eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Gewerbesteuer |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Gewerbesteuer

Gewerbesteuer

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo 12 antraštės 2 a eilutė (nauja)

I priedo 12 antraštės 2 a eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Imposta regionale sulle attività produttive |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Imposta regionale sulle attività produttive

Imposta regionale sulle attività produttive

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0408.

1

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0310.

2

(3)  OL L 225, 1990 8 20, p. 10.

3

(1a)  

  OL L 225, 1990 8 20, p. 10.

1a

OL L 225, 1990 8 20, p. 10.

(7)  

  OL L 225, 1990 8 20, p. 10.

7

OL L 225, 1990 8 20, p. 10.

(1a)  
  Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2016)0683).

1a

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2016)0683).

---