# Eiropas Savienības C 242/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 242 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 10. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 242

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 10. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2017. gada 16.–19. janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 395, 22.11.2017 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2017. gada 16.–19. janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 395, 22.11.2017 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 395, 22.11.2017 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 19. janvāris |
| 2018/C 242/01 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par Indonēziju, jo īpaši Hosea Yeimo, Ismael Alua un Džakartas gubernatora lietām (2017/2506(RSP)) | 2 |
| 2018/C 242/02 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par stāvokli Centrālāfrikas Republikā (2017/2507(RSP)) | 5 |
| 2018/C 242/03 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par stāvokli Burundi (2017/2508(RSP)) | 10 |
| 2018/C 242/04 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par loģistiku Eiropas Savienībā un multimodāliem pārvadājumiem jaunajos TEN-T koridoros (2015/2348(INI)) | 15 |
| 2018/C 242/05 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (2016/2095(INI)) | 24 |
| 2018/C 242/06 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par to problēmu risināšanu, kuras saistītas ar ES Muitas kodeksa īstenošanu (2016/3024(RSP)) | 41 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2017. gada 19. janvāris

2018/C 242/01

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par Indonēziju, jo īpaši Hosea Yeimo, Ismael Alua un Džakartas gubernatora lietām (2017/2506(RSP))

Hosea Yeimo, Ismael Alua

2

2018/C 242/02

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par stāvokli Centrālāfrikas Republikā (2017/2507(RSP))

5

2018/C 242/03

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par stāvokli Burundi (2017/2508(RSP))

10

2018/C 242/04

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par loģistiku Eiropas Savienībā un multimodāliem pārvadājumiem jaunajos TEN-T koridoros (2015/2348(INI))

TEN-T

15

2018/C 242/05

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (2016/2095(INI))

24

2018/C 242/06

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par to problēmu risināšanu, kuras saistītas ar ES Muitas kodeksa īstenošanu (2016/3024(RSP))

41

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2017. gada 18. janvāris |
| 2018/C 242/07 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 18. janvāra lēmums par pastāvīgo komiteju skaitlisko sastāvu (2016/3040(RSO)) | 44 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2017. gada 18. janvāris

2018/C 242/07

Eiropas Parlamenta 2017. gada 18. janvāra lēmums par pastāvīgo komiteju skaitlisko sastāvu (2016/3040(RSO))

44

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 19. janvāris |
| 2018/C 242/08 | P8_TA(2017)0005ES un Kosovas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums: tā piemērošanas procedūras ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))P8_TC1-COD(2016)0218Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 19. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses | 46 |
| 2018/C 242/09 | P8_TA(2017)0006Tekstilizstrādājumu imports no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas īpaši noteikumi par importu Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/936 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))P8_TC1-COD(2016)0029Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 19. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) 2015/936 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā | 48 |
| 2018/C 242/10 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE)) | 49 |
| 2018/C 242/11 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par Komisijas 2016. gada 24. novembra deleģēto regulu, ar kuru groza Komisijas Deleģēto Regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA)) | 50 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Ceturtdiena, 2017. gada 19. janvāris

2018/C 242/08

P8_TA(2017)0005ES un Kosovas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums: tā piemērošanas procedūras ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))P8_TC1-COD(2016)0218Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 19. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses

46

2018/C 242/09

P8_TA(2017)0006Tekstilizstrādājumu imports no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas īpaši noteikumi par importu Savienībā ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/936 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))P8_TC1-COD(2016)0029Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 19. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) 2015/936 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā

48

2018/C 242/10

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE))

49

2018/C 242/11

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par Komisijas 2016. gada 24. novembra deleģēto regulu, ar kuru groza Komisijas Deleģēto Regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA))

50

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

10.7.2018

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2016.–2017. GADA SESIJA

2017. gada 16.–19. janvāra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 395, 22.11.2017.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2017. gada 19. janvāris

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/2

---

P8_TA(2017)0002

Indonēzija, jo īpaši Hosea Yeimo, Ismael Alua un Džakartas gubernatora lietas

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par Indonēziju, jo īpaši Hosea Yeimo, Ismael Alua un Džakartas gubernatora lietām (2017/2506(RSP))

(2018/C 242/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Indonēziju, jo īpaši 2014. gada 26. februāra rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses, izņemot jautājumus, kas saistīti ar atpakaļuzņemšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Indonēziju, jo īpaši 2014. gada 26. februāra rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses, izņemot jautājumus, kas saistīti ar atpakaļuzņemšanu (1),

| — | ņemot vērā ES un Indonēzijas partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 2014. gada 1. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indonēzijas partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 2014. gada 1. maijā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini2015. gada 23. maija paziņojumu par iespējamu turpmāku nāvessodu izpildi Indonēzijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini2015. gada 23. maija paziņojumu par iespējamu turpmāku nāvessodu izpildi Indonēzijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2016. gada 27. jūlija paziņojumu par Indonēzijā plānotajām nāvessoda izpildēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2016. gada 27. jūlija paziņojumu par Indonēzijā plānotajām nāvessoda izpildēm,

| — | ņemot vērā sesto Eiropas Savienības un Indonēzijas cilvēktiesību dialogu, kas notika 2016. gada 28. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sesto Eiropas Savienības un Indonēzijas cilvēktiesību dialogu, kas notika 2016. gada 28. jūnijā,

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. oktobra Bangkokas deklarāciju par ASEAN un ES globālas partnerības veicināšanu attiecībā uz kopīgiem stratēģiskiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. oktobra Bangkokas deklarāciju par ASEAN un ES globālas partnerības veicināšanu attiecībā uz kopīgiem stratēģiskiem mērķiem,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Indonēzija ratificēja 2006. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Indonēzija ratificēja 2006. gadā,

| — | ņemot vērā 1987. gada ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1987. gada ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Indonēzija ir ceturtā apdzīvotākā valsts pasaulē, trešā lielākā demokrātiskā valsts, lielākā valsts ar musulmaņu vairākumu — kurā mīt arī miljoniem citu reliģiju pārstāvju — un valsts ar daudzveidīgu sabiedrību, ko veido 255 miljoni dažādu tautību, valodu un kultūru pilsoņu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Indonēzija ir ceturtā apdzīvotākā valsts pasaulē, trešā lielākā demokrātiskā valsts, lielākā valsts ar musulmaņu vairākumu — kurā mīt arī miljoniem citu reliģiju pārstāvju — un valsts ar daudzveidīgu sabiedrību, ko veido 255 miljoni dažādu tautību, valodu un kultūru pilsoņu;

| B. | tā kā Indonēzija ir svarīga ES partnere; tā kā ES un Indonēzijai — G20 loceklei — ir ciešas attiecības; tā kā ES un Indonēzijai ir kopīgas vērtības attiecībā uz cilvēktiesībām, pārvaldību un demokrātiju; |
| --- | --- |

B.

tā kā Indonēzija ir svarīga ES partnere; tā kā ES un Indonēzijai — G20 loceklei — ir ciešas attiecības; tā kā ES un Indonēzijai ir kopīgas vērtības attiecībā uz cilvēktiesībām, pārvaldību un demokrātiju;

| C. | tā kā pirmajā ministru stratēģiskajā dialogā (2016. gada 8. aprīlī) Indonēzijas ārlietu ministre un PV/AP kopīgi paziņoja par savu lēmumu ES un Indonēzijas “attiecības pacelt jaunā partnerības līmenī”; |
| --- | --- |

C.

tā kā pirmajā ministru stratēģiskajā dialogā (2016. gada 8. aprīlī) Indonēzijas ārlietu ministre un PV/AP kopīgi paziņoja par savu lēmumu ES un Indonēzijas “attiecības pacelt jaunā partnerības līmenī”;

| D. | tā kā 2016. gada 19. decembrī pēc miermīlīgām politiskām darbībām papuasu politiskie aktīvisti Hosea Yeimo un Ismael Alua tika apcietināti un saskaņā ar Indonēzijas kriminālkodeksu apsūdzēti par “sacelšanos”; tā kā 2017. gada 11. janvārīHosea Yeimo un Ismael Alua tika atbrīvoti pret drošības naudu; tā kā lietas tiesvedība turpinās; tā kā notiesāšanas gadījumā viņiem var draudēt mūža ieslodzījums; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gada 19. decembrī pēc miermīlīgām politiskām darbībām papuasu politiskie aktīvisti Hosea Yeimo un Ismael Alua tika apcietināti un saskaņā ar Indonēzijas kriminālkodeksu apsūdzēti par “sacelšanos”; tā kā 2017. gada 11. janvārīHosea Yeimo un Ismael Alua tika atbrīvoti pret drošības naudu; tā kā lietas tiesvedība turpinās; tā kā notiesāšanas gadījumā viņiem var draudēt mūža ieslodzījums;

| E. | tā kā prezidents Joko Widodo papuasiem ir apsolījis pārmaiņas, sākot ar “atvērtu dialogu labākai Papua provincei”, un ir apņēmies izbeigt nesamērīga spēka lietošanu un cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā kopš ievēlēšanas 2014. gadā prezidents Papua provinci ir apmeklējis četras reizes; tā kā samierināšanās vārdā viņš nesen lika atbrīvot lielu skaitu apcietinātu papuasu; |
| --- | --- |

E.

tā kā prezidents Joko Widodo papuasiem ir apsolījis pārmaiņas, sākot ar “atvērtu dialogu labākai Papua provincei”, un ir apņēmies izbeigt nesamērīga spēka lietošanu un cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā kopš ievēlēšanas 2014. gadā prezidents Papua provinci ir apmeklējis četras reizes; tā kā samierināšanās vārdā viņš nesen lika atbrīvot lielu skaitu apcietinātu papuasu;

| F. | tā kā Džakartas gubernators Basuki Tjahaja Purnama (labāk pazīstams kā Ahok) ir stājies tiesas priekšā, jo dažas reliģiskas grupas viņu ir apsūdzējušas islāma aizskaršanā; tā kā kopš 2016. gada oktobra ir notikuši trīs mītiņi, kuros pieprasīts Ahok ieslodzīt un kurus organizējusi islāmistu grupu koalīcija “Nacionālā kustība MUI fatvas aizsardzībai” (GNPF-MUI), tostarp Front Pembala Islam (FPI) locekļi; |
| --- | --- |

F.

tā kā Džakartas gubernators Basuki Tjahaja Purnama (labāk pazīstams kā Ahok) ir stājies tiesas priekšā, jo dažas reliģiskas grupas viņu ir apsūdzējušas islāma aizskaršanā; tā kā kopš 2016. gada oktobra ir notikuši trīs mītiņi, kuros pieprasīts Ahok ieslodzīt un kurus organizējusi islāmistu grupu koalīcija “Nacionālā kustība MUI fatvas aizsardzībai” (GNPF-MUI), tostarp Front Pembala Islam (FPI) locekļi;

| G. | tā kā domas brīvība, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvība, reliģijas brīvība, tiesības netikt patvaļīgi aizturētam vai apcietinātam un tiesības netikt spīdzinātam ir neatņemamas pamatbrīvības un pamattiesības; |
| --- | --- |

G.

tā kā domas brīvība, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvība, reliģijas brīvība, tiesības netikt patvaļīgi aizturētam vai apcietinātam un tiesības netikt spīdzinātam ir neatņemamas pamatbrīvības un pamattiesības;

| H. | tā kā 2013. gadā Indonēzija atjaunoja nāvessodu un jau ir izpildījusi vairākus nāvessodus, |
| --- | --- |

H.

tā kā 2013. gadā Indonēzija atjaunoja nāvessodu un jau ir izpildījusi vairākus nāvessodus,

| 1. | atzinīgi vērtē ES un Indonēzijas ciešās attiecības un atkārto, ka stingrās un ilgās politiskās, ekonomiskās un kulturālās saiknes starp abām pusēm ir svarīgas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž bažas par to, ka Indonēzijā palielinās neiecietība pret etniskajām, reliģiskajām un seksuālajām minoritātēm; asi nosoda jebkādu vardarbību, vajāšanu un iebiedēšanu, kas vērsta pret minoritātēm, kā arī nesodīšanu par šādām darbībām, un nosoda to, ka pastāvošie noteikumi tiek aizvien vairāk pārkāpti, lai ar diskrimināciju, kriminālvajāšanu un ieslodzīšanu vērstos pret reliģiskajām minoritātēm, tradicionālajām reliģijām un etniskajām un seksuālajām minoritātēm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Indonēzijas atziņas un pieredzi, ko tā guvusi vardarbīga ekstrēmisma apkarošanas jomā, savas darbības pamatā likdama tolerantas sabiedrības un reliģiju dialogu sekmēšanu; ņem vērā Indonēzijas centienus saglabāt demokrātiju un ievērot cilvēktiesības, atgādinot par tās moto “Vienotība daudzveidībā”; uzsver, ka jānodrošina visu cilvēktiesību, it īpaši minoritāšu un neaizsargātu grupu cilvēktiesību, aizsardzība, panākot, ka, izmantojot reliģijas un pārliecības, viedokļa, vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvības, nav jāsaskaras ar diskrimināciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības un Indonēzijas cilvēktiesību dialogu, kas norit kopš 2010. gada; atzinīgi vērtē ES un Indonēzijas ciešo sadarbību plašā jomu klāstā; uzsver, ka ES un Indonēzija ir vienojušās īstenot konkrētus sadarbības projektus dažādās jomās, tostarp attiecībā uz tiesu iestāžu pieejamību un krimināltiesību politiku, vardarbīga ekstrēmisma apkarošanu, migrantu tiesībām, uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, kā arī personu ar invaliditāti tiesībām un pie minoritātēm un neaizsargātām grupām piederošu personu tiesībām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka viena no ES un Indonēzijas PSN prioritātēm ir cilvēktiesību stāvokļa uzlabošana Indonēzijā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Indonēzijai ir labas attiecības ar kaimiņvalstīm un ka tā aktīvi darbojas ANO labā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Indonēzijas valdību darīt visu nepieciešamo, lai panāktu, ka tiek aizsargātas miermīlīgu aktīvistu tiesības, un nodrošinātu, ka veidojas vide, kas būtu labvēlīga vārda brīvības un miermīlīgu demonstrāciju brīvības izmantošanai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada 11. janvārī pret drošības naudu tika atbrīvoti Hosea Yeimo un Ismael Alua; ņem vērā, ka lietas tiesvedība turpināsies; aicina ES delegāciju Indonēzijā sekot līdzi šai tiesvedībai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa, lai Indonēzijas iestādes apsver iespēju atcelt apsūdzības pret Hosea Yeimo, Ismael Alua un citiem pārliecības dēļ ieslodzītajiem, pret kuriem apsūdzības izvirzītas par miermīlīgu vārda brīvības tiesību izmantošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Indonēzijas iestādes un vietējās Papua provinces iestādes īstenot tūlītējus un efektīvus pasākumus, kas garantētu drošību miermīlīgiem politiskajiem aktīvistiem, kuri izmanto savas tiesības; aicina iestādes nodrošināt, ka Papua provinces iedzīvotāji var brīvi paust savas idejas un viedokļus, nebaidoties no soda, atriebības vai iebiedēšanas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | asi nosoda jebkādu vardarbību un teroru un izsaka līdzjūtību cietušo ģimenēm; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par zaimošanas lietu pret Ahok; uzsver, ka vārda brīvību un domas, apziņas un reliģijas brīvību sargā starptautiskās cilvēktiesības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Indonēzijas iestādes atcelt valsts kriminālkodeksa 156. un 156.a pantu, svītrot noteikumus par zaimošanu pašreizējā kriminālkodeksa pārskatīšanas likumprojektā (RUU Revisi KUHP), Elektroniskās informācijas un darījumu likumā un tiesību aktos par sacelšanos (it īpaši kriminālkodeksa 106. un 110. pantu), kā arī nodrošināt visu tiesību aktu atbilstību saistībām, ko Indonēzijai uzliek starptautiskās cilvēktiesības, it īpaši attiecībā uz vārda, domas, apziņas un reliģijas brīvību, vienlīdzību likuma priekšā, nediskriminēšanu un vārda un publiskas pulcēšanās brīvību; norāda, ka par “neslavas celšanu” var ieslodzīt pat uz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka Indonēzijas valdībai ir jāsargā Indonēzijai tradicionālā reliģiskā tolerance un plurālisms, ar izmeklēšanu, apcietināšanu un kriminālvajāšanu vēršoties pret indivīdiem vai grupām, kas diskriminē reliģiskas kopienas vai veic pret tām vardarbības aktus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž bažas par to, ka saasinās pret LGBTI vērstā retorika, kas ir pamatā daudziem draudiem un uzbrukumiem LGBTI NVO, aktīvistiem un personām; aicina valdību un likumdevējus atturēties no vēl lielākas LGBTI personu tiesību ierobežošanas un nodrošināt, ka tiek garantētas viņu vārda un pulcēšanās brīvības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu par nāvessoda atjaunošanu; aicina iestādes noteikt pilnīgu moratoriju nāvessoda izpildei ar mērķi nākotnē nāvessodu atcelt; pauž bažas par ES pilsoņa Serge Atlaoui lietu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Indonēzijas valdībai un parlamentam, ASEAN ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0141.

---

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/5

---

P8_TA(2017)0003

Centrālāfrikas Republika

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par stāvokli Centrālāfrikas Republikā (2017/2507(RSP))

(2018/C 242/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Centrālāfrikas Republiku (CĀR) un jo īpaši 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par miera atbalsta operācijām — ES sadarbību ar ANO un Āfrikas Savienību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Centrālāfrikas Republiku (CĀR) un jo īpaši 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par miera atbalsta operācijām — ES sadarbību ar ANO un Āfrikas Savienību (1),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2301(2016), ar ko ANO Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Centrālāfrikas Republikā (MINUSCA) pilnvaras pagarina līdz 2017. gada 15. novembrim, ko Drošības padome pieņēma savā 7747. sanāksmē 2016. gada 26. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2301(2016), ar ko ANO Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Centrālāfrikas Republikā (MINUSCA) pilnvaras pagarina līdz 2017. gada 15. novembrim, ko Drošības padome pieņēma savā 7747. sanāksmē 2016. gada 26. jūlijā,

| — | ņemot vērā ANO 2016. gada 14. decembra ziņojumu par cilvēktiesībām un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2017. gada 6. janvāra paziņojumu par uzbrukumiem minētajai misijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2016. gada 14. decembra ziņojumu par cilvēktiesībām un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2017. gada 6. janvāra paziņojumu par uzbrukumiem minētajai misijai,

| — | ņemot vērā Briseles konferenci par Centrālāfrikas Republiku, kas notika 2016. gada 17. novembrī un ko kopīgi vadīja Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini un Centrālāfrikas Republikas presidents Faustin-Archange Touadéra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles konferenci par Centrālāfrikas Republiku, kas notika 2016. gada 17. novembrī un ko kopīgi vadīja Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini un Centrālāfrikas Republikas presidents Faustin-Archange Touadéra,

| — | ņemot vērā 2016. gada 21. oktobra ES preses brīfingu par Centrālāfrikas Republiku, ar ko Eiropas Savienības delegācijas ANO vadītāja vietniece Joanne Adamson nāca klajā ANO Miera uzturēšanas operāciju departamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 21. oktobra ES preses brīfingu par Centrālāfrikas Republiku, ar ko Eiropas Savienības delegācijas ANO vadītāja vietniece Joanne Adamson nāca klajā ANO Miera uzturēšanas operāciju departamentā,

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. jūlija ziņojumu, ko sagatavoja ANO neatkarīga eksperte, kuru ANO Cilvēktiesību padome norīkojusi, lai uzraudzītu, ziņotu un sniegtu konsultācijas par cilvēktiesību situāciju Centrālāfrikas Republikā, un viņas 2016. gada 16. novembra paziņojumu pirms līdzekļu devēju sanāksmes Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. jūlija ziņojumu, ko sagatavoja ANO neatkarīga eksperte, kuru ANO Cilvēktiesību padome norīkojusi, lai uzraudzītu, ziņotu un sniegtu konsultācijas par cilvēktiesību situāciju Centrālāfrikas Republikā, un viņas 2016. gada 16. novembra paziņojumu pirms līdzekļu devēju sanāksmes Briselē,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 9. februāra, 2015. gada 20. jūlija un 2016. gada 14. marta secinājumus par CĀR un 2016. gada 19. aprīļa secinājumus par vēlēšanu norisi miera ceļā CĀR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 9. februāra, 2015. gada 20. jūlija un 2016. gada 14. marta secinājumus par CĀR un 2016. gada 19. aprīļa secinājumus par vēlēšanu norisi miera ceļā CĀR,

| — | ņemot vērā Miera veidošanas komisijas Centrālāfrikas Republikas konfigurācijas priekšsēdētāja 2016. gada 8. jūlija paziņojumu ANO Drošības padomes sanāksmē par CĀR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Miera veidošanas komisijas Centrālāfrikas Republikas konfigurācijas priekšsēdētāja 2016. gada 8. jūlija paziņojumu ANO Drošības padomes sanāksmē par CĀR,

| — | ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā 1998. gada Romas Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) Statūtus, ko CĀR ratificēja 2001. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada Romas Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) Statūtus, ko CĀR ratificēja 2001. gadā,

| — | ņemot vērā Starptautiskajai Konvencijai par bērna tiesībām pievienoto fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā, kuru ir parakstījusi CĀR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskajai Konvencijai par bērna tiesībām pievienoto fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā, kuru ir parakstījusi CĀR,

| — | ņemot vērā organizācijas Amnesty International2017. gada 11. janvāra ziņojumu “The long wait for justice: accountability in Central African Republic” (“Ilgi gaidītais taisnīgums: atbildība Centrālāfrikas Republikā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Amnesty International2017. gada 11. janvāra ziņojumu “The long wait for justice: accountability in Central African Republic” (“Ilgi gaidītais taisnīgums: atbildība Centrālāfrikas Republikā”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā, atgūstoties no vardarbīgā konflikta starp Séléka nemiernieku koalīciju un anti-Balaka kaujiniekiem, Centrālāfrikas Republika ar starptautiskās sabiedrības atbalstu kopš 2013. gada ir panākusi vērā ņemamu progresu, atjaunojot konstitucionālo kārtību ar mierīgu un sekmīgu vēlēšanu organizēšanu un politiskās pārejas pabeigšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā, atgūstoties no vardarbīgā konflikta starp Séléka nemiernieku koalīciju un anti-Balaka kaujiniekiem, Centrālāfrikas Republika ar starptautiskās sabiedrības atbalstu kopš 2013. gada ir panākusi vērā ņemamu progresu, atjaunojot konstitucionālo kārtību ar mierīgu un sekmīgu vēlēšanu organizēšanu un politiskās pārejas pabeigšanu;

| B. | tā kā, neraugoties uz politisko progresu, CĀR joprojām ir vērojama nestabilitāte un nemieri, ko pastiprina vairākās vietās notikušās vardarbīgās sadursmes, kuras ir izraisījušas iedzīvotāju masveida pārvietošanu valsts rietumos, ziemeļos un austrumos; tā kā pilsoņu brīvību trūkums, dzimumu nevienlīdzība, ierobežojumi attiecībā uz reliģijas vai ticības brīvību un starpkopienu spriedze joprojām ir nopietnas cilvēktiesību jomas problēmas Centrālāfrikas Republikā; |
| --- | --- |

B.

tā kā, neraugoties uz politisko progresu, CĀR joprojām ir vērojama nestabilitāte un nemieri, ko pastiprina vairākās vietās notikušās vardarbīgās sadursmes, kuras ir izraisījušas iedzīvotāju masveida pārvietošanu valsts rietumos, ziemeļos un austrumos; tā kā pilsoņu brīvību trūkums, dzimumu nevienlīdzība, ierobežojumi attiecībā uz reliģijas vai ticības brīvību un starpkopienu spriedze joprojām ir nopietnas cilvēktiesību jomas problēmas Centrālāfrikas Republikā;

| C. | tā kā ANO miera uzturēšanas misiju CĀR veido 10 750 miera uzturētāji, taču civiliedzīvotāji sūdzas, ka tā nedara pietiekami, lai aizsargātu civiliedzīvotājus pret desmitiem bruņotu grupējumu; tā kā ANO 2016. gada 14. decembra cilvēktiesību ziņojumā par patvaļīgu nonāvēšanu minēta seksuāla vardarbība Centrālāfrikas Republikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO miera uzturēšanas misiju CĀR veido 10 750 miera uzturētāji, taču civiliedzīvotāji sūdzas, ka tā nedara pietiekami, lai aizsargātu civiliedzīvotājus pret desmitiem bruņotu grupējumu; tā kā ANO 2016. gada 14. decembra cilvēktiesību ziņojumā par patvaļīgu nonāvēšanu minēta seksuāla vardarbība Centrālāfrikas Republikā;

| D. | tā kā 2016. gada decembrī MINUSCA misija atbalstīja jaunu sarunu uzsākšanu starp 11 no 14 bruņotajiem grupējumiem un valdību kā daļu no pašreizējiem centieniem atbruņot grupējumus Centrālāfrikas Republikā; tā kā saskaņā ar MINUSCA informāciju 2017. gada 4. janvārī tās patrulējošie miera uzturētāji atgriezās no Koui pilsētas, kad viņiem apmēram 60 km (37 jūdzes) uz rietumiem no Obo uzbruka aptuveni 50 uzbrucēji un nenoskaidroti nemiernieki nogalināja divus miera uzturētājus, savukārt 2017. gada 7. janvārī notika līdzīgs uzbrukums Bokayi ziemeļrietumos, kurā tika nogalināts viens miera uzturētājs; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gada decembrī MINUSCA misija atbalstīja jaunu sarunu uzsākšanu starp 11 no 14 bruņotajiem grupējumiem un valdību kā daļu no pašreizējiem centieniem atbruņot grupējumus Centrālāfrikas Republikā; tā kā saskaņā ar MINUSCA informāciju 2017. gada 4. janvārī tās patrulējošie miera uzturētāji atgriezās no Koui pilsētas, kad viņiem apmēram 60 km (37 jūdzes) uz rietumiem no Obo uzbruka aptuveni 50 uzbrucēji un nenoskaidroti nemiernieki nogalināja divus miera uzturētājus, savukārt 2017. gada 7. janvārī notika līdzīgs uzbrukums Bokayi ziemeļrietumos, kurā tika nogalināts viens miera uzturētājs;

| E. | tā kā tieslietu jomas izveide joprojām ir tikai sākuma stadijā un policijas spējas joprojām ir ļoti ierobežotas, un tas kopā ar funkcionējošas tiesu sistēmas neesamību nozīmē, ka ļoti maz ir darīts, lai apturētu vai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus un sauktu pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

E.

tā kā tieslietu jomas izveide joprojām ir tikai sākuma stadijā un policijas spējas joprojām ir ļoti ierobežotas, un tas kopā ar funkcionējošas tiesu sistēmas neesamību nozīmē, ka ļoti maz ir darīts, lai apturētu vai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus un sauktu pie atbildības vainīgos;

| F. | tā kā saskaņā ar Amnesty International ziņām tiesiskuma neesamība Centrālāfrikas Republikā ir radījusi tik akūtu situāciju, ka daži cietušie ir spiesti ikdienā dzīvot kopā ar saviem uzbrucējiem, jo valstī daudziem simtiem noziedznieku ir izdevies izbēgt liela mēroga bēgšanā no cietumiem un daudzi vissmagākajos noziegumos apsūdzētie nekad nav tikuši arestēti; tā kā darbojas tikai 8 no 35 ieslodzījuma vietām, un ārpus galvaspilsētas Bangi darbojas tikai dažas tiesas; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Amnesty International ziņām tiesiskuma neesamība Centrālāfrikas Republikā ir radījusi tik akūtu situāciju, ka daži cietušie ir spiesti ikdienā dzīvot kopā ar saviem uzbrucējiem, jo valstī daudziem simtiem noziedznieku ir izdevies izbēgt liela mēroga bēgšanā no cietumiem un daudzi vissmagākajos noziegumos apsūdzētie nekad nav tikuši arestēti; tā kā darbojas tikai 8 no 35 ieslodzījuma vietām, un ārpus galvaspilsētas Bangi darbojas tikai dažas tiesas;

| G. | tā kā kopš 2016. gada augusta Centrālāfrikas Republikā ir satraucoši pieaudzis cilvēktiesību pārkāpumu un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu skaits, ko pastrādājuši dažādi ex-Séléka, anti-Balaka un to sabiedroto grupējumi, kā rezultātā gājuši bojā vismaz 100 cilvēki un notikusi civiliedzīvotāju piespiedu pārvietošana un īpašuma iznīcināšana; tā kā cilvēktiesību organizācijas 2016. gada novembra beigās ziņoja par smagām kaujām Centrālāfrikas Republikā starp divām Séléka grupām, kuru rezultātā gāja bojā vismaz 14 civiliedzīvotāji un 76 tika ievainoti; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 2016. gada augusta Centrālāfrikas Republikā ir satraucoši pieaudzis cilvēktiesību pārkāpumu un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu skaits, ko pastrādājuši dažādi ex-Séléka, anti-Balaka un to sabiedroto grupējumi, kā rezultātā gājuši bojā vismaz 100 cilvēki un notikusi civiliedzīvotāju piespiedu pārvietošana un īpašuma iznīcināšana; tā kā cilvēktiesību organizācijas 2016. gada novembra beigās ziņoja par smagām kaujām Centrālāfrikas Republikā starp divām Séléka grupām, kuru rezultātā gāja bojā vismaz 14 civiliedzīvotāji un 76 tika ievainoti;

| H. | tā kā MINUSCA runaspersona Bangi Vladimir Monteiro informēja, ka šādus uzbrukumus vērš ne tikai pret ANO miera uzturētājiem, bet arī pret humānās palīdzības sniedzējiem un civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā MINUSCA runaspersona Bangi Vladimir Monteiro informēja, ka šādus uzbrukumus vērš ne tikai pret ANO miera uzturētājiem, bet arī pret humānās palīdzības sniedzējiem un civiliedzīvotājiem;

| I. | tā kā 2016. gada 28.–30. novembrī vismaz 115 cilvēku gāja bojā dēļ divu grupu sadursmēm (abas ir Séléka grupējumi — Centrālāfrikas Republikas atmodas tautas fronte (Front Populaire pour la Renaissance de la Centrafrique (FPRC)) un Savienība par mieru Centrālāfrikas Republikā (l’Union pour la Paix en Centrafrique (UPC)) saistībā ar kontroli pār ceļiem, kuri ved uz dimantu raktuvēm pie Kalaga pilsētas, kura atrodas aptuveni 45 km no Bria, un uz kuriem abi grupējumi iekasē “ceļu nodokļus”, un citiem ceļiem, jo īpaši ieguves rūpniecības reģionos, un migrācijas ceļiem, ko izmanto fulanu lopkopji; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2016. gada 28.–30. novembrī vismaz 115 cilvēku gāja bojā dēļ divu grupu sadursmēm (abas ir Séléka grupējumi — Centrālāfrikas Republikas atmodas tautas fronte (Front Populaire pour la Renaissance de la Centrafrique (FPRC)) un Savienība par mieru Centrālāfrikas Republikā (l’Union pour la Paix en Centrafrique (UPC)) saistībā ar kontroli pār ceļiem, kuri ved uz dimantu raktuvēm pie Kalaga pilsētas, kura atrodas aptuveni 45 km no Bria, un uz kuriem abi grupējumi iekasē “ceļu nodokļus”, un citiem ceļiem, jo īpaši ieguves rūpniecības reģionos, un migrācijas ceļiem, ko izmanto fulanu lopkopji;

| J. | tā kā ANO piektā komiteja 2016. gada maijā pieņēma visaptverošu rezolūciju par miera uzturēšanu, kas atzinīgi novērtēja ģenerālsekretāra apņemšanos pilnībā īstenot “nulles tolerances” politiku, atkārtoti apliecināja vajadzību pastiprināt koordināciju attiecībā uz cietušo atbalstu un paplašināja ANO pārredzamības politiku attiecībā uz apgalvojumiem par seksuālu izmantošanu un vardarbību; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO piektā komiteja 2016. gada maijā pieņēma visaptverošu rezolūciju par miera uzturēšanu, kas atzinīgi novērtēja ģenerālsekretāra apņemšanos pilnībā īstenot “nulles tolerances” politiku, atkārtoti apliecināja vajadzību pastiprināt koordināciju attiecībā uz cietušo atbalstu un paplašināja ANO pārredzamības politiku attiecībā uz apgalvojumiem par seksuālu izmantošanu un vardarbību;

| K. | tā kā PV/AP Federica Mogherini un Centrālāfrikas Republikas prezidents Faustin-Archange Touadéra2016. gada 17. novembrī mobilizēja starptautisko sabiedrību, lai gūtu politisko atbalstu un panāktu konkrētas saistības atbalstīt CĀR iestāžu vērienīgu programmu miera, drošības un samierināšanas nodrošināšanai visā valstī, kā arī veicināt izaugsmi un ekonomikas atveseļošanos; |
| --- | --- |

K.

tā kā PV/AP Federica Mogherini un Centrālāfrikas Republikas prezidents Faustin-Archange Touadéra2016. gada 17. novembrī mobilizēja starptautisko sabiedrību, lai gūtu politisko atbalstu un panāktu konkrētas saistības atbalstīt CĀR iestāžu vērienīgu programmu miera, drošības un samierināšanas nodrošināšanai visā valstī, kā arī veicināt izaugsmi un ekonomikas atveseļošanos;

| L. | tā kā saskaņā ar ANO datiem gandrīz puse no CĀR iedzīvotājiem saskaras ar pārtikas trūkumu un tai vajadzīga humānā palīdzība; tā kā 40 % bērnu vecumā līdz trim gadiem pastāvīgi nesaņem pietiekamu uzturu un viens no pieciem bērniem nenodzīvos līdz savai piektajai dzimšanas dienai; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar ANO datiem gandrīz puse no CĀR iedzīvotājiem saskaras ar pārtikas trūkumu un tai vajadzīga humānā palīdzība; tā kā 40 % bērnu vecumā līdz trim gadiem pastāvīgi nesaņem pietiekamu uzturu un viens no pieciem bērniem nenodzīvos līdz savai piektajai dzimšanas dienai;

| M. | tā kā tiek lēsts, ka šajā gadā 2,2 miljoniem cilvēku, tostarp 1,1 miljonam bērnu, būs vajadzīga humānā palīdzība; tā kā saskaņā ar aplēsēm 2016. gada beigās valsts iekšienē bija pārvietoti 420 000 cilvēku un vēl 453 000 ir raduši patvērumu kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

M.

tā kā tiek lēsts, ka šajā gadā 2,2 miljoniem cilvēku, tostarp 1,1 miljonam bērnu, būs vajadzīga humānā palīdzība; tā kā saskaņā ar aplēsēm 2016. gada beigās valsts iekšienē bija pārvietoti 420 000 cilvēku un vēl 453 000 ir raduši patvērumu kaimiņvalstīs;

| N. | tā kā pēdējo trīs gadu laikā Eiropas Savienība ir bijusi lielākā palīdzības sniedzēja CĀR, piešķirot šai valstij vairāk nekā EUR 500 miljonus; tā kā humānās palīdzības jomā tikai Komisija vien kopš 2013. gada decembra ir piešķīrusi EUR 124 miljonus (papildus EUR 30 miljoniem CĀR bēgļiem kaimiņvalstīs); tā kā Briseles līdzekļu devēju konferencē 2016. gada 17. novembrī ES paziņoja par papildu finansējumu EUR 409 miljonu apmērā, lai nodrošinātu atjaunošanas, miera veidošanas un humanitārās vajadzības Centrālāfrikas Republikā; |
| --- | --- |

N.

tā kā pēdējo trīs gadu laikā Eiropas Savienība ir bijusi lielākā palīdzības sniedzēja CĀR, piešķirot šai valstij vairāk nekā EUR 500 miljonus; tā kā humānās palīdzības jomā tikai Komisija vien kopš 2013. gada decembra ir piešķīrusi EUR 124 miljonus (papildus EUR 30 miljoniem CĀR bēgļiem kaimiņvalstīs); tā kā Briseles līdzekļu devēju konferencē 2016. gada 17. novembrī ES paziņoja par papildu finansējumu EUR 409 miljonu apmērā, lai nodrošinātu atjaunošanas, miera veidošanas un humanitārās vajadzības Centrālāfrikas Republikā;

| O. | tā kā “Tā Kunga pretošanās armija” (LRA) ir izvērsusi savu darbību visā CĀR austrumu daļā, izplešoties ārpus raktuvju teritorijām un veicot uzbrukumus, kuru laikā ir notikusi laupīšana, patvaļīga brīvības atņemšana, īpašuma iznīcināšana un konfiscēšana attiecībā uz civiliedzīvotājiem un cilvēku nolaupīšana; tā kā saskaņā ar LRA krīzes situāciju ziņotāja datiem kopš 2016. gada janvāra LRA ir nolaupījusi 344 cilvēkus, to skaitā vairāk nekā 60 bērnu, un tūkstošiem civiliedzīvotāju ir pārvietoti reģionos, kuros tā darbojas; |
| --- | --- |

O.

tā kā “Tā Kunga pretošanās armija” (LRA) ir izvērsusi savu darbību visā CĀR austrumu daļā, izplešoties ārpus raktuvju teritorijām un veicot uzbrukumus, kuru laikā ir notikusi laupīšana, patvaļīga brīvības atņemšana, īpašuma iznīcināšana un konfiscēšana attiecībā uz civiliedzīvotājiem un cilvēku nolaupīšana; tā kā saskaņā ar LRA krīzes situāciju ziņotāja datiem kopš 2016. gada janvāra LRA ir nolaupījusi 344 cilvēkus, to skaitā vairāk nekā 60 bērnu, un tūkstošiem civiliedzīvotāju ir pārvietoti reģionos, kuros tā darbojas;

| P. | tā kā 2014. gada 15. jūlijs ES izveidoja pirmo ES vairāku līdzekļu devēju trasta fondu, ko sauc par “Bêkou” Centrālāfrikas Republikā un kas veicina šīs valsts stabilizāciju un atjaunošanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2014. gada 15. jūlijs ES izveidoja pirmo ES vairāku līdzekļu devēju trasta fondu, ko sauc par “Bêkou” Centrālāfrikas Republikā un kas veicina šīs valsts stabilizāciju un atjaunošanu;

| Q. | tā kā vispārējā drošības situācija kopš 2013. gada, it īpaši Bangi pilsētā, ir uzlabojusies, bet joprojām ir nestabila, un pēdējo mēnešu laikā atkal ir pieauguši vardarbības uzliesmojumi; tā kā visā valstī joprojām notiek tādi noziegumi kā slepkavības, spīdzināšanas, seksuāla vardarbība, zādzības, nolaupīšana, īpašuma iznīcināšana un ieroču nelikumīga tirdzniecība un glabāšana; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vispārējā drošības situācija kopš 2013. gada, it īpaši Bangi pilsētā, ir uzlabojusies, bet joprojām ir nestabila, un pēdējo mēnešu laikā atkal ir pieauguši vardarbības uzliesmojumi; tā kā visā valstī joprojām notiek tādi noziegumi kā slepkavības, spīdzināšanas, seksuāla vardarbība, zādzības, nolaupīšana, īpašuma iznīcināšana un ieroču nelikumīga tirdzniecība un glabāšana;

| R. | tā kā, ņemot vērā ierobežoto finansējumu, Pasaules Pārtikas programma paziņoja, ka pārtikas piegādēs, ko tā var nodrošināt, būs jāveic papildu samazinājumi, un ka ap 2017. gada februāri pārtikas piegādes varētu tikt apturētas pavisam; |
| --- | --- |

R.

tā kā, ņemot vērā ierobežoto finansējumu, Pasaules Pārtikas programma paziņoja, ka pārtikas piegādēs, ko tā var nodrošināt, būs jāveic papildu samazinājumi, un ka ap 2017. gada februāri pārtikas piegādes varētu tikt apturētas pavisam;

| S. | tā kā dimantu un kokmateriālu nelikumīga tirdzniecība un ieguve veicina konfliktus, jo nodrošina bruņoto grupējumu finansēšanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā dimantu un kokmateriālu nelikumīga tirdzniecība un ieguve veicina konfliktus, jo nodrošina bruņoto grupējumu finansēšanu;

| T. | tā kā Starptautiskā Frankofonijas organizācija kopš 2003. gada ir pastāvīgi strādājusi, lai stiprinātu demokrātiju, tiesiskumu un mieru Centrālāfrikas Republikā, un turpina strādāt pašreizējā pēckrīzes atjaunošanas kontekstā; tā kā Starptautiskās Frankofonijas organizācijas darbam ir ļoti svarīga nozīme Centrālāfrikas Republikas iestāžu spēju stiprināšanā, sniedzot tehnisku atbalstu Īpašās krimināltiesas izveidē, sekmējot valsts cilvēktiesību komisijas izveidi, palīdzot stiprināt vēlēšanu administratīvo un tiesisko sistēmu, nodrošinot tehnisku atbalstu atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmu un drošības sektora reformu programmu īstenošanā, kā arī sniedzot tehnisku atbalstu Īpašajai krimināltiesai, piesaistot franču valodā runājošus tiesnešus, |
| --- | --- |

T.

tā kā Starptautiskā Frankofonijas organizācija kopš 2003. gada ir pastāvīgi strādājusi, lai stiprinātu demokrātiju, tiesiskumu un mieru Centrālāfrikas Republikā, un turpina strādāt pašreizējā pēckrīzes atjaunošanas kontekstā; tā kā Starptautiskās Frankofonijas organizācijas darbam ir ļoti svarīga nozīme Centrālāfrikas Republikas iestāžu spēju stiprināšanā, sniedzot tehnisku atbalstu Īpašās krimināltiesas izveidē, sekmējot valsts cilvēktiesību komisijas izveidi, palīdzot stiprināt vēlēšanu administratīvo un tiesisko sistēmu, nodrošinot tehnisku atbalstu atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas programmu un drošības sektora reformu programmu īstenošanā, kā arī sniedzot tehnisku atbalstu Īpašajai krimināltiesai, piesaistot franču valodā runājošus tiesnešus,

| 1. | atzinīgi vērtē prezidenta F.-A. Touadéra un viņa valdības centienus miera un samierināšanas sekmēšanā Centrālāfrikas Republikā, ņemot vērā gadu desmitiem ieilgušo nepietiekamo attīstību un nestabilitāti un vairākus gadus ilgušo bruņoto konfliktu; aicina CĀR valdību pastiprināt šos centienus, jo īpaši attiecībā uz dialogu ar bruņotajiem grupējumiem, drošības sektora reformu programmām un atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programmām, kā arī tiesu un sankciju sistēmas atjaunošanu, lai cīnītos pret nesodāmību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stingri nosoda iztikas līdzekļu un īpašumu zaudēšanu un starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumus un aizskārumus, kas ietver patvaļīgu nogalināšanu, seksuālu vardarbību, necilvēcīgu izturēšanos un visu veidu uzbrukumus, kā arī agresiju un provokācijas pret civiliedzīvotājiem un miera uzturēšanas spēkiem; atgādina, ka šādus mērķtiecīgus uzbrukumus saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām var uzskatīt par kara noziegumiem; pauž visdziļāko līdzjūtību Marokas un Bangladešas valdībām, upuru ģimenēm un MINUSCA; uzsver, ka uzbrukumi miera uzturētājiem ir nepieņemami un ir pretrunāvisām starptautiskajām normām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka apvienoto vēlēšanu mierīga norise CĀR 2016. gada 14. februārī, piedaloties lielam skaitam vēlētāju, ir politisko pārmaiņu procesa reāls sasniegums; atzinīgi vērtē iestāžu centienus, kas ir uzlabojuši vēlēšanu pārredzamību un uzticamību; atzinīgi vērtē MINUSCA darbu un Operation Sangaris sniegto atbalstu, kas deva būtisku ieguldījumu vēlēšanu procesa miermīlīgā norisē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri atbalsta ANO ģenerālsekretāra pilnvaras īstenot ANO pārredzamības politiku (nulles tolerance) attiecībā uz seksuālas izmantošanas un vardarbības apsūdzībām, un atzinīgi vērtē viņa līdz šim īstenotās iniciatīvas Centrālāfrikas Republikā; aicina ANO dalībvalstis nodrošināt, lai MINUSCA Rīcības un disciplīnas un Iekšējās uzraudzības grupas saņemtu vajadzīgos resursus, lai tās spētu efektīvi reaģēt uz seksuālas izmantošanas un vardarbības gadījumiem un citiem noziegumiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt drošību; šajā sakarībā uzsver, ka ir jāveic reformas, lai CĀR bruņotos spēkus pārveidotu par profesionālu, demokrātiski kontrolētu un etniski pārstāvētu armiju; atzinīgi vērtē Eiropadomes 2016. gada 19. aprīļa lēmumu izveidot militāras apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA), lai dotu ieguldījumu šīs valsts aizsardzības sektora reformā; sagaida, ka tas palīdzēs modernizēt un uzlabot Centrālāfrikas bruņoto spēku (FACA) efektivitāti un iekļautību, sniedzot stratēģiskas konsultācijas CĀR Aizsardzības ministrijai un darbiniekiem, kā arī izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina CĀR valdību sākt ātri un objektīvi izmeklēt visus konstatētos cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumus, pienācīgi saukt pie atbildības vainīgos noziedzniekus un slepkavas, paturot prātā to, ka šīs personas jāsauc pie atbildības neatkarīgi no tā, kurai grupai tās pieder, un jānodrošina pienācīga tiesiskā aizsardzība personām, kuras cietušas pārkāpumu rezultātā; stingri atbalsta ātru Īpašās krimināltiesas izveidi (to paredzēts pabeigt līdz 2017. gada vidum), kam jānodrošina pastāvīgs finansējums, lai nodrošinātu pārskatatbildību un izbeigtu pašreizējo plaši izplatīto nesodāmību; atzinīgi vērtē to, ka ANO 2016. gada decembrī uzsāka astoņu starptautisko tiesnešu darbā pieņemšanas procesu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka CĀR tiesu sistēma, kura bija vāja jau pirms pilsoņu kara, ir nopietni cietusi sakarā ar sadursmju turpināšanos, jo to rezultātā daudzi tiesvedības pieraksti ir iznīcināti un juridiskais personāls bijis spiests doties trimdā; aicina CĀR valdību ar starptautiskās sabiedrības atbalstu daudz ieguldīt savā tiesu sistēmā, tostarp atjaunojot tiesas, policijas spēkus un cietumus; vienlaikus atgādina, ka panākumus nodrošinās tikai labas demokrātiskās un ekonomiskās pārvaldības principu ievērošana saskaņā ar konstruktīvu dialoga pieeju Bangi foruma garā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | jo īpaši uzsver, ka svarīga ir cieša koordinācija starp partneriem, it īpaši CĀR iestādēm, Eiropas Savienību, Pasaules Banku un ANO, lai nodrošinātu labu sadarbību un papildināmību īstenojamos centienos atjaunot CĀR stabilitāti; mudina steidzami rīkoties, lai apkarotu nesodāmību par kara un citiem noziegumiem un palīdzētu atjaunot tiesu sistēmu, jo tiesiskuma trūkums ir veicinājis vardarbīgu sadursmju palielināšanos pēdējo mēnešu laikā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka līdzekļu trūkuma dēļ ANO Pasaules Pārtikas programmai drīz var nākties pārtraukt palīdzības sniegšanu 150 000 cilvēku krīzes skartajā CĀR, kuri ir pārvietoti vardarbības rezultātā; norāda, ka Pasaules Pārtikas programmas izplatītie pārtikas produkti glābj dzīvību šiem pārvietotajiem cilvēkiem, kuri ir zaudējuši visu, un ka palīdzības apturēšana dramatiski ietekmēs viņu dzīvi; šajā sakarībā mudina līdzekļu devējus ievērot savas saistības attiecībā uz Pasaules Pārtikas programmu un novērst humānās palīdzības piegāžu turpmāku pasliktināšanos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka ir pastiprināta ES un dalībvalstu humānā iesaistīšanās CĀR, ņemot vērā pieaugošās vajadzības; aicina visus starptautiskos līdzekļu devējus atbalstīt ES humānās palīdzības finansējumu, tostarp Pasaules Pārtikas programmu, un palīdzēt CĀR krīzes skartajām personām gan šīs valsts iekšienē, gan bēgļiem kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina CĀR izstrādāt valsts politiku un tiesisko regulējumu, kas pienācīgi aizsargā pārvietoto personu cilvēktiesības, tostarp pārvietošanās brīvību; aicina to pieņemt ilgtspējīgus risinājumus pārvietotajām personām un bēgļiem, tostarp brīvprātīgu, stabilu, drošu un cieņpilnu atgriešanos mājās un vietējo integrāciju vai nometināšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka dialogs joprojām ir vienīgais veids, kā nodrošināt ilgstošu mieru Centrālāfrikas Republikas konfliktu skartajos reģionos, un mudina valdību rīkoties konkrēti, lai kliedētu starptautiskās sabiedrības bažas par krīzes atrisināšanas izredzēm, īstenojot aktīvu pieeju drošības sniegšanā vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina CĀR valdību kopā ar tās starptautiskajiem partneriem, nekavējoties īstenot valsts atjaunošanas un miera veidošanas plānu, jo īpaši vairojot valsts drošības spēku spējas, īstenojot bruņoto grupu atbruņošanu, demobilizāciju un reintegrācija un novēršot nesodāmību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina CĀR iestādes izstrādāt valsts stratēģiju, lai novērstu dabas resursu nelikumīgas izmantošanas problēmu un apkarotu to kontrabandu tīklus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ierosina ANO izveidot MINUSCA struktūrvienību, kas cīnītos pret dimantu, kokmateriālu, zelta un ziloņkaula kontrabandu un militarizētu malumedniecību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina starptautiskos dimantu nozares uzņēmumus pārtraukt konflikta eskalāciju un cilvēktiesību pārkāpumus, iegādājoties nelikumīgi iegūtus un tirgotus dimantus no Centrālāfrikas Republikas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju CĀR valdībai un iestādēm, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO Drošības padomei, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienības institūcijām, Centrālās Āfrikas valstu ekonomikas kopienai, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai un ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0249.

---

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/10

---

P8_TA(2017)0004

Stāvoklis Burundi

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par stāvokli Burundi (2017/2508(RSP))

(2018/C 242/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Burundi, jo īpaši pēdējās divas rezolūcijas, ko pieņēma 2015. gada 9. jūlijā (1) un 2015. gada 17. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Burundi, jo īpaši pēdējās divas rezolūcijas, ko pieņēma 2015. gada 9. jūlijā (1) un 2015. gada 17. decembrī (2),

| — | ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu, jo īpaši tā 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu, jo īpaši tā 96. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 14. marta Lēmumu (ES) 2016/394 par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 14. marta Lēmumu (ES) 2016/394 par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 4. oktobra rezolūciju par ĀKK un ES turpmākajām attiecībām pēc 2020. gada (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 4. oktobra rezolūciju par ĀKK un ES turpmākajām attiecībām pēc 2020. gada (4),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2015. gada 9. decembra rezolūciju par stāvokli Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2015. gada 9. decembra rezolūciju par stāvokli Burundi,

| — | ņemot vērā 2000. gada 28. augusta Arušas Miera un samierināšanās vienošanos attiecībā uz Burundi; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 28. augusta Arušas Miera un samierināšanās vienošanos attiecībā uz Burundi;

| — | ņemot vērā Burundi Konstitūciju, jo īpaši tās 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Burundi Konstitūciju, jo īpaši tās 96. pantu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu (ACDEG), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu (ACDEG),

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2016. gada 21. oktobra deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par Dienvidāfriku un Burundi un Starptautisko Krimināltiesu (SKT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2016. gada 21. oktobra deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par Dienvidāfriku un Burundi un Starptautisko Krimināltiesu (SKT),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 1. oktobra Regulu (ES) 2015/1755 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi (5), kā arī to pagarināšanu 2016. gada 29. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 1. oktobra Regulu (ES) 2015/1755 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi (5), kā arī to pagarināšanu 2016. gada 29. septembrī,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2016. gada 4. novembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2016. gada 4. novembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Burundi,

| — | ņemot vērā saskaņā ar Cilvēktiesību padomes rezolūciju S-24/1 izveidotās ANO neatkarīgās izmeklēšanas par Burundi (UNIIB) 2016. gada 20. septembra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saskaņā ar Cilvēktiesību padomes rezolūciju S-24/1 izveidotās ANO neatkarīgās izmeklēšanas par Burundi (UNIIB) 2016. gada 20. septembra ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2016. gada 17. jūnija ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2016. gada 17. jūnija ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Burundi,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada 30. septembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada 30. septembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Burundi,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas delegācijas 2016. gada 17. maija ziņojumu par faktu vākšanas misiju uz Burundi 2015. gada 7.–13. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas delegācijas 2016. gada 17. maija ziņojumu par faktu vākšanas misiju uz Burundi 2015. gada 7.–13. decembrī,

| — | ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2017. gada 6. janvāra paziņojumu par Ligue Iteka aizliegšanu Burundi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2017. gada 6. janvāra paziņojumu par Ligue Iteka aizliegšanu Burundi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Burundi piedzīvo dramatisku politisko, sociālo un ekonomisko krīzi, kopš tās prezidents Pjērs Nkurunziza pretrunā Arušas nolīgumam un valsts konstitūcijai nolēma kandidēt uz trešo prezidenta pilnvaru termiņu 2015. gada aprīlī; tā kā prezidents P. Nkurunziza nesen nāca klajā ar paziņojumiem, kuros viņš neizslēdza iespēju pārskatīt Burundi konstitūciju, lai viņam būtu iespēja kandidēt uz ceturto pilnvaru termiņu 2020. gadā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Burundi piedzīvo dramatisku politisko, sociālo un ekonomisko krīzi, kopš tās prezidents Pjērs Nkurunziza pretrunā Arušas nolīgumam un valsts konstitūcijai nolēma kandidēt uz trešo prezidenta pilnvaru termiņu 2015. gada aprīlī; tā kā prezidents P. Nkurunziza nesen nāca klajā ar paziņojumiem, kuros viņš neizslēdza iespēju pārskatīt Burundi konstitūciju, lai viņam būtu iespēja kandidēt uz ceturto pilnvaru termiņu 2020. gadā;

| B. | tā kā pēc SKT 2016. gada 19. oktobra lēmuma sākt iepriekšēju izmeklēšanu par vardarbību un cilvēktiesību pārkāpumiem šajā valstī Burundi paziņoja par savu izstāšanos no SKT Romas statūtiem un SKT; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc SKT 2016. gada 19. oktobra lēmuma sākt iepriekšēju izmeklēšanu par vardarbību un cilvēktiesību pārkāpumiem šajā valstī Burundi paziņoja par savu izstāšanos no SKT Romas statūtiem un SKT;

| C. | tā kā 2016. gada 15. novembrīLigue Iteka publicēja ziņojumu “Represiju un genocīda dinamika Burundi”, kas pēc divus gadus ilgas izmeklēšanas šajā valstī tapis līdzautorībā ar Starptautisko Cilvēktiesību federāciju (FIDH) un kur sniedza jaunāko informāciju par valdības veiktajām represijām un masveida cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā dažas nedēļas vēlāk Ligue Iteka publicēja arī vairākus izmeklēšanas ziņojumus par visnopietnākajiem Burundi valdības spēku veiktajiem noziegumiem: slepkavības, nolaupīšanas, piespiedu pazušanas, spīdzināšanas, izvarošanas un plaša mēroga aizturēšanas; tā kā šie noziegumi ir turpinājušies pilnīgi nesodīti; tā kā jau 2016. gada oktobrī tika aizliegtas piecas citas tiesību organizācijas, proti, Forum pour le renforcement de la société civile (FORSC), Forum pour la conscience et le développement (FOCODE), Action chrétienne pour l’abolition de la torture (ACAT), Association burundaise pour la protection des droits humains et des personnes détenues (APRODH) un Réseau des citoyens probes (RCP); |
| --- | --- |

C.

tā kā 2016. gada 15. novembrīLigue Iteka publicēja ziņojumu “Represiju un genocīda dinamika Burundi”, kas pēc divus gadus ilgas izmeklēšanas šajā valstī tapis līdzautorībā ar Starptautisko Cilvēktiesību federāciju (FIDH) un kur sniedza jaunāko informāciju par valdības veiktajām represijām un masveida cilvēktiesību pārkāpumiem; tā kā dažas nedēļas vēlāk Ligue Iteka publicēja arī vairākus izmeklēšanas ziņojumus par visnopietnākajiem Burundi valdības spēku veiktajiem noziegumiem: slepkavības, nolaupīšanas, piespiedu pazušanas, spīdzināšanas, izvarošanas un plaša mēroga aizturēšanas; tā kā šie noziegumi ir turpinājušies pilnīgi nesodīti; tā kā jau 2016. gada oktobrī tika aizliegtas piecas citas tiesību organizācijas, proti, Forum pour le renforcement de la société civile (FORSC), Forum pour la conscience et le développement (FOCODE), Action chrétienne pour l’abolition de la torture (ACAT), Association burundaise pour la protection des droits humains et des personnes détenues (APRODH) un Réseau des citoyens probes (RCP);

| D. | tā kā FIDH 2016. gada novembrī ziņoja par vairāk nekā 1 000 cilvēku nāvi, 8 000 cilvēku aizturēšanu politisku iemeslu dēļ, 300–800 bezvēsts pazudušām personām, simtiem spīdzināšanas gadījumu, simtiem sieviešu, kas pakļautas seksuālai vardarbībai, tūkstošiem patvaļīgu arestu, vairāk nekā 310 000 bēgļu kaimiņvalstīs un 61 000 iekšzemē pārvietoto personu; tā kā drošības situācija Burundi apdraud visa reģiona stabilitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā FIDH 2016. gada novembrī ziņoja par vairāk nekā 1 000 cilvēku nāvi, 8 000 cilvēku aizturēšanu politisku iemeslu dēļ, 300–800 bezvēsts pazudušām personām, simtiem spīdzināšanas gadījumu, simtiem sieviešu, kas pakļautas seksuālai vardarbībai, tūkstošiem patvaļīgu arestu, vairāk nekā 310 000 bēgļu kaimiņvalstīs un 61 000 iekšzemē pārvietoto personu; tā kā drošības situācija Burundi apdraud visa reģiona stabilitāti;

| E. | tā kā valdība ir pastiprināti vērsusies pret neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un laikrakstiem, vēršot pret žurnālistiem piespiedu pazušanu, fiziskus draudus un uzbrukumus vai tiesu iestāžu spiedienu; tā kā visu neatkarīgo radiostaciju apraide ir pārtraukta; tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” 2016. gada pasaules preses brīvības indeksā Burundi ieņem 156. vietu no 180 valstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā valdība ir pastiprināti vērsusies pret neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un laikrakstiem, vēršot pret žurnālistiem piespiedu pazušanu, fiziskus draudus un uzbrukumus vai tiesu iestāžu spiedienu; tā kā visu neatkarīgo radiostaciju apraide ir pārtraukta; tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” 2016. gada pasaules preses brīvības indeksā Burundi ieņem 156. vietu no 180 valstīm;

| F. | tā kā 2016. gada martā ES beidza apspriedes saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu un apturēja tiešo finanšu atbalstu Burundi administrācijai, secinot, ka valdības piedāvātās saistības attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un tiesiskumu bija neapmierinošas; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2016. gada martā ES beidza apspriedes saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu un apturēja tiešo finanšu atbalstu Burundi administrācijai, secinot, ka valdības piedāvātās saistības attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un tiesiskumu bija neapmierinošas;

| G. | tā kā tiesu sistēma Burundi ir dziļi korumpēta un ļoti maz personu ir sauktas pie atbildības, neraugoties uz to, ka kopš krīzes sākuma simtiem cilvēku ir tikuši nogalināti vai spīdzināti, ko daudzos gadījumos veikusi policija un izlūkdienesti; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiesu sistēma Burundi ir dziļi korumpēta un ļoti maz personu ir sauktas pie atbildības, neraugoties uz to, ka kopš krīzes sākuma simtiem cilvēku ir tikuši nogalināti vai spīdzināti, ko daudzos gadījumos veikusi policija un izlūkdienesti;

| H. | tā kā pastāv bažas par valdības īstenotu krīzes etnizēšanu un valsts amatpersonu retorika, kas veicina nesaskaņas, kļūst par izplatītu tendenci, uz ko norāda arī ANO amatpersonas; |
| --- | --- |

H.

tā kā pastāv bažas par valdības īstenotu krīzes etnizēšanu un valsts amatpersonu retorika, kas veicina nesaskaņas, kļūst par izplatītu tendenci, uz ko norāda arī ANO amatpersonas;

| I. | tā kā ir saņemti ziņojumi par to, ka valdošās partijas jaunatnes līga Imbonerakure arestē, piekauj un nozog īpašumus iedzīvotājiem, kā arī izmanto izvarošanu kā ieroci; tā kā viņu uzbrukumi galvenokārt ir vērsti pret opozīcijas locekļiem, it īpaši Nacionālās atbrīvošanas spēku (FNL) locekļiem; tā kā pēdējo mēnešu laikā liels skaits opozīcijas locekļu vai cilvēku, ko viņi uzskata par oponentiem, ir nogalināti, apcietināti, piekauti un spīdzināti; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir saņemti ziņojumi par to, ka valdošās partijas jaunatnes līga Imbonerakure arestē, piekauj un nozog īpašumus iedzīvotājiem, kā arī izmanto izvarošanu kā ieroci; tā kā viņu uzbrukumi galvenokārt ir vērsti pret opozīcijas locekļiem, it īpaši Nacionālās atbrīvošanas spēku (FNL) locekļiem; tā kā pēdējo mēnešu laikā liels skaits opozīcijas locekļu vai cilvēku, ko viņi uzskata par oponentiem, ir nogalināti, apcietināti, piekauti un spīdzināti;

| J. | tā kā Padome 2016. gada 29. septembrī atjaunināja ES ierobežojošos pasākumus pret Burundi, pagarinot tos līdz 2017. gada 31. oktobrim; tā kā šie pasākumi aptver ceļošanas aizliegumu un aktīvu iesaldēšanu konkrētām personām, kuru darbības tika novērtētas kā tādas, kas kaitē demokrātijai vai traucē atrast politisku risinājumu krīzei Burundi; |
| --- | --- |

J.

tā kā Padome 2016. gada 29. septembrī atjaunināja ES ierobežojošos pasākumus pret Burundi, pagarinot tos līdz 2017. gada 31. oktobrim; tā kā šie pasākumi aptver ceļošanas aizliegumu un aktīvu iesaldēšanu konkrētām personām, kuru darbības tika novērtētas kā tādas, kas kaitē demokrātijai vai traucē atrast politisku risinājumu krīzei Burundi;

| K. | tā kā ar pilnīgu Āfrikas Savienības, Austrumāfrikas Kopienas, ES un ANO atbalstu turpinās starpniecības centieni veicināt Burundi iekšējo dialogu, lai rastu vienprātīgu un miermīlīgu risinājumu krīzei Burundi; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar pilnīgu Āfrikas Savienības, Austrumāfrikas Kopienas, ES un ANO atbalstu turpinās starpniecības centieni veicināt Burundi iekšējo dialogu, lai rastu vienprātīgu un miermīlīgu risinājumu krīzei Burundi;

| 1. | pauž dziļas bažas par politiskās un drošības situācijas pasliktināšanos Burundi; nosoda kopš 2015. gada Burundi notiekošo vardarbību, kas ir izraisījusi cilvēku bojāeju, spīdzināšanu, pret sievietēm vērstu mērķtiecīgu vardarbību, tostarp kolektīvu izvarošanu, tūkstošiem cilvēku vajāšanu un ieslodzīšanu, simtiem tūkstošu Burundi iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu, patvaļīgus arestus, nelikumīgas aizturēšanas un preses un vārda brīvības pārkāpumus, kā arī plaši izplatītu nesodāmību par šādiem nodarījumiem; prasa veikt nonāvēšanas gadījumu un pārkāpumu rūpīgu un neatkarīgu izmeklēšanu un saukt pie atbildības šo nodarījumu veicējus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina Burundi iestādēm par to pienākumu garantēt, aizsargāt un veicināt pamattiesības, tostarp iedzīvotāju pilsoniskās un politiskās tiesības, piemēram, vārda brīvību un pulcēšanās brīvību, kā paredzēts Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartā un citos starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību jomas instrumentos; atgādina Burundi valdībai par tās starptautiskajiem pienākumiem, kas izriet no Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, jo īpaši attiecībā uz pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošanu un lietu izskatīšanu tiesā, jo sevišķi tiesībām uz taisnīgu un objektīvu tiesas procesu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž dziļas bažas par to, ka Burundi Nacionālā asambleja 2016. gada 23. un 28. decembrī pieņēma divus likumprojektus, kas paredz stingrāku kontroli pār vietējo un starptautisko NVO darbību; uzsver, ka šo likumu dēļ 2017. gada 3. janvārī tika aizliegta Ligue Iteka darbība valstī; mudina Burundi iestādes pārskatīt šo lēmumu; atkārtoti uzsver to, cik būtiska loma demokrātiskā sabiedrībā ir pilsoniskajai sabiedrībai un cilvēktiesību aktīvistiem; aicina vietējās iestādes ļaut tiem darboties brīvi un droši; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus politieslodzītos; aicina ES un tās dalībvalstis palielināt savus centienus atbalstīt un aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus un organizācijas, kas ir apdraudēti šajā valstī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Burundi iestādes nekavējoties ļaut plašsaziņas līdzekļiem strādāt atklāti un dot iespēju trimdā esošajiem opozīcijas līderiem atgriezties šajā valstī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Burundi valdību atsākt sadarbību ar ANO augstā cilvēktiesību komisāra biroju un ANO Cilvēktiesību padomi un OHCHR darbiniekiem atļaut piekļuvi apcietinājuma vietām; mudina Burundi valdību saskaņā ar starptautiskajām saistībām ievērot un garantēt cilvēktiesības un pamatbrīvības visiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | stingri atbalsta demokrātiskos principus un vērtības, cilvēktiesības un tiesiskumu kā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma būtiskus elementus un principus, kas izklāstīti Arušas nolīgumā; mudina visas puses radīt nepieciešamos nosacījumus, lai atjaunotu uzticēšanos un veicinātu nacionālo vienotību, izmantojot iekļaujošu un pārredzamu nacionālo dialogu, piedaloties valdībai, opozīcijas partijām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem saskaņā ar Arušas nolīgumu un Burundi konstitūciju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ar dziļām bažām norāda, ka Burundi ir veikusi oficiālu izstāšanos no Romas statūtiem; atgādina, ka SKT ir viena no svarīgākajām iestādēm, kas iedzīvotājiem palīdz panākt taisnīgumu gadījumos, kad viņi saskaras ar vissmagākajiem noziegumiem un kad taisnīgumu nevar panākt valsts līmenī; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina ANO Drošības padomi un SKT ātri uzsākt pilnīgu izmeklēšanu par iespējamiem cilvēktiesību pārkāpumiem Burundi, tostarp risku, ka tās jurisdikcijā nesenās valsts krīzes laikā veikts genocīds; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nosoda to, ka pieņemts jauns likums par nacionālo brīvprātīgo spēku izveidi, kas varētu legalizēt darbības, ko veic vardarbīgā jauniešu organizācija “Imbonerakure”, kuru starptautiskās cilvēktiesību organizācijas un ANO plaši apsūdz par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem un darbošanos nesodāmības apstākļos; prasa nekavējoties atbruņot militāro grupējumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atbalsta Padomes lēmumu pēc saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu uzsākto diskusiju neizdošanās apturēt tiešo finansiālo atbalstu, tostarp budžeta atbalstu, Burundi administrācijai, vienlaikus saglabājot pilnu finansiālo atbalstu iedzīvotājiem un humāno palīdzību, izmantojot tiešos kanālus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē mērķtiecīgās sankcijas, ko ES pieņēma 2015. gada 1. oktobrī un kas atbilst Āfrikas Savienības lēmumam piemērot mērķtiecīgas sankcijas, tostarp ceļošanas aizliegumus un aktīvu iesaldēšanu tiem burundiešiem, kuri atbildīgi par cilvēktiesību pārkāpumiem un kuri kavē centienus rast politisku risinājumu šai krīzei; aicina ES piemērot šādas sankcijas visām personām, kuru darbības rada draudus mieram un stabilitātei šajā reģionā, kūda uz naidu un pārkāpj Arušas vienošanos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas par to, ka politiskā krīze varētu izraisīt etnisku konfliktu; nosoda personu uzskaitīšanu Burundi administrācijā un armijā pēc etniskās piederības; mudina visas puses ievērot Arušas nolīgumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē ANO Izmeklēšanas komisiju par cilvēktiesībām Burundi, kas izveidota 2016. gada novembrī, lai izmeklētu cilvēktiesību pārkāpumus un aizskārumus Burundi kopš 2015. gada aprīļa; mudina Burundi iestādes pilnībā sadarboties ar šīs izmeklēšanas komisijas locekļiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atbalsta ANO Drošības padomes 2016. gada jūlija rezolūciju, ar ko atļauta ANO policijas spēku izvietošana Burundi, lai samazinātu vardarbību un cilvēktiesību pārkāpumus šajā valstī; mudina Āfrikas Savienības Miera un drošības padomi steidzami nosūtīt delegāciju uz Budžumburu, lai tiktos ar prezidentu P. Nkurunzizu un aicinātu viņu izbeigt drošības spēku veiktos pārkāpumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prasa Āfrikas Savienībai, ANO un ES nopietni apsvērt reģionālo dimensiju un novērst plašāku destabilizāciju reģionā; mudina PV/AP iesaistīties sadarbībā ar Burundi iestādēm un visām citām attiecīgajām ieinteresētajām personām un atbalstīt, atjaunināt un uzlabot ticamību Austrumāfrikas Kopienas veiktajiem reģionālās starpniecības centieniem šai krīzei rast noturīgu risinājumu, kas ievēro konstitūciju, Arušas nolīgumu un starptautiskās cilvēktiesības, veidojot atvērtu un iekļaujošu dialogu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž dziļas bažas par pieaugošo bēgļu plūsmu uz kaimiņvalstīm un par satraucošo humanitāro situāciju Burundi; atkārtoti pauž atbalstu un solidaritāti gan visām humānās palīdzības organizācijām, kas darbojas uz vietas, gan uzņēmējām kaimiņvalstīm; turklāt prasa ES pastiprināt tās palīdzību šajā reģionā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nopietnas bažas par prezidenta P. Nkurunzizas 2016. gada 30. decembra paziņojuma, ka viņš varētu kandidēt uz ceturto prezidenta pilnvaru termiņu 2020. gadā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | jo īpaši pauž bažas par LGBTI cilvēku ārkārtīgi augsto diskriminācijas līmeni un kriminālsodīšanu Burundi; tādēļ aicina Burundi Nacionālo asambleju un valdību atcelt kriminālkodeksa pantus, kuri diskriminē LGBTI personas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Burundi valdībai un parlamentam, ĀKK un ES padomei, Komisijai, Padomei, Austrumāfrikas valstu kopienai un tās dalībvalstu valdībām, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei Savienības ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienības iestādēm un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0275.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0474.

(3)  OV L 73, 18.3.2016., 90. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0371.

(5)  OV L 257, 2.10.2015., 1. lpp.

---

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/15

---

P8_TA(2017)0009

Loģistika Eiropas Savienībā un multimodālie pārvadājumi jaunajos TEN-T koridoros

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par loģistiku Eiropas Savienībā un multimodāliem pārvadājumiem jaunajos TEN-T koridoros (2015/2348(INI))

(2018/C 242/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par 2011. gada Baltās grāmatas par transportu īstenošanu — novērtējums un virzība uz ilgtspējīgu mobilitāti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par 2011. gada Baltās grāmatas par transportu īstenošanu — novērtējums un virzība uz ilgtspējīgu mobilitāti (1),

| — | ņemot vērā 2015. gada 2. decembra rezolūciju par ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 2. decembra rezolūciju par ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās (2),

| — | ņemot vērā 2008. gada 4. septembra rezolūciju par kravu pārvadājumiem Eiropā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 4. septembra rezolūciju par kravu pārvadājumiem Eiropā (3),

| — | ņemot vērā 2007. gada 5. septembra rezolūciju par kravu pārvadājumu loģistiku Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 5. septembra rezolūciju par kravu pārvadājumu loģistiku Eiropā — ilgtspējīgas mobilitātes izšķirošais faktors (4),

| — | ņemot vērā Regulu (ES) Nr. 1315/2013 (5) un Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (ES) Nr. 1315/2013 (5) un Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (6),

| — | ņemot vērā Regulu (ES) Nr. 913/2010 (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (ES) Nr. 913/2010 (7),

| — | ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Paātrināta pāreja uz mazoglekļa ekonomiku Eiropā” (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Paātrināta pāreja uz mazoglekļa ekonomiku Eiropā” (COM(2016)0500),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” (COM(2016)0501),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas investīciju stiprināšana nodarbinātībai un izaugsmei: ceļā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda otro posmu un jauno Eiropas Ārējo investīciju plānu” (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas investīciju stiprināšana nodarbinātībai un izaugsmei: ceļā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda otro posmu un jauno Eiropas Ārējo investīciju plānu” (COM(2016)0581),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. februāra paziņojumu par ES stratēģiju attiecībā uz sašķidrināto dabasgāzi un gāzes glabāšanu (COM(2016)0049), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. februāra paziņojumu par ES stratēģiju attiecībā uz sašķidrināto dabasgāzi un gāzes glabāšanu (COM(2016)0049),

| — | ņemot vērā 2016. gada 20. jūnijā Roterdamā pieņemto ministru deklarāciju par Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ieviešanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 20. jūnijā Roterdamā pieņemto ministru deklarāciju par Eiropas transporta tīkla (TEN-T) ieviešanu (8),

| — | ņemot vērā dokumentus, ko Eiropas TEN-T koridoru koordinatori sagatavoja 2016. gada Roterdamas TEN-T dienām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentus, ko Eiropas TEN-T koridoru koordinatori sagatavoja 2016. gada Roterdamas TEN-T dienām (9),

| — | ņemot vērā koridoru darba plānus, ko izstrādājuši Eiropas TEN-T koordinatori, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā koridoru darba plānus, ko izstrādājuši Eiropas TEN-T koordinatori,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 08/2016 “Dzelzceļa kravu pārvadājumi ES: pareizais ceļš vēl nav atrasts” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 08/2016 “Dzelzceļa kravu pārvadājumi ES: pareizais ceļš vēl nav atrasts” (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0384/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0384/2016),

| A. | tā kā mūsdienīgs un efektīvs transports un loģistika ir būtiski ES iekšējā tirgus efektīvai darbībai un svarīgi nolūkā nodrošināt konkurētspēju, radīt jaunas uzņēmējdarbības un nodarbinātības iespējas, aizsargāt vidi un mazināt klimata pārmaiņas, samazinot oglekļa dioksīda emisijas transporta nozarē; |
| --- | --- |

A.

tā kā mūsdienīgs un efektīvs transports un loģistika ir būtiski ES iekšējā tirgus efektīvai darbībai un svarīgi nolūkā nodrošināt konkurētspēju, radīt jaunas uzņēmējdarbības un nodarbinātības iespējas, aizsargāt vidi un mazināt klimata pārmaiņas, samazinot oglekļa dioksīda emisijas transporta nozarē;

| B. | tā kā Komisijas Baltās grāmatas par transportu trešais mērķis ir 30 % no tādiem kravu autopārvadājumiem, kuriem pārvadāšanas attālums pārsniedz 300 km, pārcelt uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļu vai ūdens transportu, līdz 2030. gadam un vairāk nekā 50 % — līdz 2050. gadam, un šā mērķa sasniegšanai nepieciešams arī attīstīt attiecīgu infrastruktūru; tā kā Eiropas transporta politika un TEN-T var būtiski palīdzēt sasniegt Savienības klimata mērķus un COP 21 Parīzes nolīguma mērķus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijas Baltās grāmatas par transportu trešais mērķis ir 30 % no tādiem kravu autopārvadājumiem, kuriem pārvadāšanas attālums pārsniedz 300 km, pārcelt uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļu vai ūdens transportu, līdz 2030. gadam un vairāk nekā 50 % — līdz 2050. gadam, un šā mērķa sasniegšanai nepieciešams arī attīstīt attiecīgu infrastruktūru; tā kā Eiropas transporta politika un TEN-T var būtiski palīdzēt sasniegt Savienības klimata mērķus un COP 21 Parīzes nolīguma mērķus;

| C. | tā kā uz nākotni vērstai ES loģistikas politikai būtu jātiecas palīdzēt loģistikas nozarei saglabāt tās globālo konkurētspēju un dot ieguldījumu ES ekonomikas izaugsmē, ņemot vērā mainīgās ekonomiskās, sociālās un tehnoloģiskās tendences un tirdzniecības saites pasaulē; |
| --- | --- |

C.

tā kā uz nākotni vērstai ES loģistikas politikai būtu jātiecas palīdzēt loģistikas nozarei saglabāt tās globālo konkurētspēju un dot ieguldījumu ES ekonomikas izaugsmē, ņemot vērā mainīgās ekonomiskās, sociālās un tehnoloģiskās tendences un tirdzniecības saites pasaulē;

| D. | tā kā TEN-T politikas mērķis ir darīt iespējamu efektīvu, viedu un ilgtspējīgu transportu un tā kā nākotnes vajadzībām atbilstošai loģistikai un multimodālo pārvadājumu risinājumiem ir īpaši nepieciešama starpnozaru sadarbība; |
| --- | --- |

D.

tā kā TEN-T politikas mērķis ir darīt iespējamu efektīvu, viedu un ilgtspējīgu transportu un tā kā nākotnes vajadzībām atbilstošai loģistikai un multimodālo pārvadājumu risinājumiem ir īpaši nepieciešama starpnozaru sadarbība;

| E. | tā kā multimodālo pārvadājumu savienojumiem starp ostām, lidostām, multimodālām platformām un TEN-T pamattīkla koridoriem un citiem posmiem jāpiešķir prioritāte, lai veicinātu ES ekonomikas attīstību un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā multimodālo pārvadājumu savienojumiem starp ostām, lidostām, multimodālām platformām un TEN-T pamattīkla koridoriem un citiem posmiem jāpiešķir prioritāte, lai veicinātu ES ekonomikas attīstību un darbvietu radīšanu;

| F. | tā kā TEN-T pamattīkla koridori sekmē sinerģiju, lielāku nozīmi piešķirot termināļiem un pilsētu mezgliem, kā arī integrējot intelektiskās transporta sistēmas un tīrās degvielas transporta sistēmas, un tā kā izšķirīgi svarīgas ir arī visaptverošā tīkla nodrošinātās papildu pieejas iespējas; |
| --- | --- |

F.

tā kā TEN-T pamattīkla koridori sekmē sinerģiju, lielāku nozīmi piešķirot termināļiem un pilsētu mezgliem, kā arī integrējot intelektiskās transporta sistēmas un tīrās degvielas transporta sistēmas, un tā kā izšķirīgi svarīgas ir arī visaptverošā tīkla nodrošinātās papildu pieejas iespējas;

| G. | tā kā starp dalībvalstīm joprojām pastāv ievērojamas transporta lietderības un efektivitātes līmeņa atšķirības, ko nosaka šo valstu ekonomiskais spēks, rūpniecības loma tajās, ģeogrāfiskie apstākļi, infrastruktūras kvalitāte un iedzīvotāju blīvums; |
| --- | --- |

G.

tā kā starp dalībvalstīm joprojām pastāv ievērojamas transporta lietderības un efektivitātes līmeņa atšķirības, ko nosaka šo valstu ekonomiskais spēks, rūpniecības loma tajās, ģeogrāfiskie apstākļi, infrastruktūras kvalitāte un iedzīvotāju blīvums;

| H. | tā kā transporta droni loģistikas ķēdē rada jaunas kravu pārvadāšanas iespējas, bet tā kā ir vajadzīgs saskaņots juridiskais pamats un cieša koordinācija ar tradicionālajiem transporta veidiem, lai pilnībā izmantotu dronu potenciālu un nodrošinātu Eiropas konkurētspēju nākotnē; |
| --- | --- |

H.

tā kā transporta droni loģistikas ķēdē rada jaunas kravu pārvadāšanas iespējas, bet tā kā ir vajadzīgs saskaņots juridiskais pamats un cieša koordinācija ar tradicionālajiem transporta veidiem, lai pilnībā izmantotu dronu potenciālu un nodrošinātu Eiropas konkurētspēju nākotnē;

| I. | tā kā Eiropas transporta tīkla ietvaros apstiprināto prioritāro koridoru pašreizējais īstenošanas līmenis varētu sniegt ievērojamu labumu to valstu ekonomikai, kuras smagi skārusi ekonomikas krīze; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas transporta tīkla ietvaros apstiprināto prioritāro koridoru pašreizējais īstenošanas līmenis varētu sniegt ievērojamu labumu to valstu ekonomikai, kuras smagi skārusi ekonomikas krīze;

| J. | tā kā kravu pārvadājumu nozarē konstatētas problēmas, kas saistītas ar atšķirīgiem spriegumiem pārrobežu savienojumos; |
| --- | --- |

J.

tā kā kravu pārvadājumu nozarē konstatētas problēmas, kas saistītas ar atšķirīgiem spriegumiem pārrobežu savienojumos;

| K. | tā kā transporta regulējums pašlaik ir sasaistīts ar attiecīgo transporta veidu un ietilpst arī dažādu starptautisko organizāciju (piemēram, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) un Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO)) kompetencē, |
| --- | --- |

K.

tā kā transporta regulējums pašlaik ir sasaistīts ar attiecīgo transporta veidu un ietilpst arī dažādu starptautisko organizāciju (piemēram, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) un Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO)) kompetencē,

ES loģistika un vajadzība pēc papildu pasākumiem TEN-T programmā

| 1. | uzsver, ka ES iekšējā tirgus attīstības, labklājības un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas vajadzībām ir svarīgi nodrošināt personu brīvu pārvietošanos un preču un pakalpojumu brīvu apriti, tostarp ar efektīvu un ilgtspējīgu kravu pārvadājumu sistēmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka vienota ES infrastruktūras sistēma labumu loģistikas nozarei un līdz ar to arī reģionālajai attīstībai un izaugsmei dos vien tad, ja tiks īstenota un būs saskanīga ar ES tiesību aktiem un ar jau pieņemto TEN-T politiku; mudina dalībvalstis pareizi transponēt tiesību aktus valstu tiesību sistēmās, neierobežojot preču brīvu apmaiņu; aicina dalībvalstis intensīvāk strādāt pie Eiropas tiesību aktu piemērošanas un ievērošanas un neieviest jaunus šķēršļus; mudina Komisiju vērsties Eiropas Savienības Tiesā pret dalībvalstīm, kuras ES tiesību aktu īstenošanā kavējas vai veic izmaiņas, un atbalstīt visu pārējo attiecīgo aktoru darbu, lai nepieļautu šādu kavēšanos vai izmaiņas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas par nelabvēlīgo ietekmi uz loģistikas nozari un līdz ar to arī uz reģionālo attīstību un izaugsmi, ko rada iekšējo robežu slēgšana saistībā ar humanitāro un migrantu krīzi un terorisma draudiem Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis un Komisiju, kad tās ierosina šādus pasākumus, iespēju robežās novērst netiešu kaitējumu kravas plūsmām; aicina Komisiju veikt disciplinārus pasākumus pret dalībvalstīm, kuras kavē brīvu apriti, tīši nepieļaujot kravas plūsmas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka loģistikai ir ļoti svarīga un nepietiekami atzīta loma efektīvas un ilgtspējīgas kravas pārvadājumu darbības nodrošināšanā Eiropas Savienībā; uzsver, ka nepieciešams izstrādāt atjaunotu ES kravu pārvadājumu loģistikas stratēģiju,






  — | ņemot vērā jauno TEN-T infrastruktūras politiku, |
| --- | --- | --- |

4.

—

ņemot vērā jauno TEN-T infrastruktūras politiku,

| — | ar mērķi vēl vairāk samazināt regulatīvos, darbības un tehniskos šķēršļus, |
| --- | --- |

—

ar mērķi vēl vairāk samazināt regulatīvos, darbības un tehniskos šķēršļus,

| — | kas būtu veidota tā, lai nodrošinātu optimālu resursu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

kas būtu veidota tā, lai nodrošinātu optimālu resursu izmantošanu,

| — | ar mērķi izmantot un ieviest jaunas tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus, kas stiprinās nozares sniegumu un paātrinās pāreju uz mazoglekļa transporta sistēmu, |
| --- | --- |

—

ar mērķi izmantot un ieviest jaunas tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus, kas stiprinās nozares sniegumu un paātrinās pāreju uz mazoglekļa transporta sistēmu,

| — | ar mērķi palielināt savienojamību un attīstīt infrastruktūru teritorijās, kur tās trūkst; |
| --- | --- |

—

ar mērķi palielināt savienojamību un attīstīt infrastruktūru teritorijās, kur tās trūkst;

| — | veicinot un atbalstot Eiropas dzelzceļa apgādes nozari, kā arī stiprinot Eiropas dzelzceļa reindustrializācijas politiku, tādējādi perspektīvā nodrošinot divkāršu ieguvumu — padarot ES loģistiku ilgtspējīgāku un stiprinot dzelzceļa produktu konkurētspēju globālajā tirgū, |
| --- | --- |

—

veicinot un atbalstot Eiropas dzelzceļa apgādes nozari, kā arī stiprinot Eiropas dzelzceļa reindustrializācijas politiku, tādējādi perspektīvā nodrošinot divkāršu ieguvumu — padarot ES loģistiku ilgtspējīgāku un stiprinot dzelzceļa produktu konkurētspēju globālajā tirgū,

| — | jau no sākuma kā nākotnes transporta veidu ņemot vērā dronus, |
| --- | --- |

—

jau no sākuma kā nākotnes transporta veidu ņemot vērā dronus,

| — | veicinot pastāvīgu akadēmiskās pētniecības un izglītības attīstību transporta un loģistikas jomā, kā arī |
| --- | --- |

—

veicinot pastāvīgu akadēmiskās pētniecības un izglītības attīstību transporta un loģistikas jomā, kā arī

| — | nākot klajā ar neatkarīgu zinātnisku pētījumu, kur sīki izklāstīts, cik lielā mērā un par kādām izmaksām kravu autopārvadājumus līdz 2030. un 2050. gadam varētu novirzīt uz dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu transportu un kādā mērā varētu novērst kaitējumu videi, piemēram, troksni un gaisa piesārņojumu; |
| --- | --- |

—

nākot klajā ar neatkarīgu zinātnisku pētījumu, kur sīki izklāstīts, cik lielā mērā un par kādām izmaksām kravu autopārvadājumus līdz 2030. un 2050. gadam varētu novirzīt uz dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu transportu un kādā mērā varētu novērst kaitējumu videi, piemēram, troksni un gaisa piesārņojumu;

| 5. | uzsver, ka TEN-T tīkla ieviešana — ar īpašu uzsvaru uz pārrobežu savienojumiem — noteiktajos termiņos un pabeigšana līdz 2030. gadam samazinās nepietiekamas caurlaides posmus, uzlabos dažādo transporta veidu savstarpēju izmantojamību un palīdzēs panākt integrētus multimodālus kravu pārvadājumus Eiropas Savienībā; atgādina, ka jāievieš visaptverošā tīkla nacionālā plānošana, kas atbilstu pamattīklam un ar ko visaptverošo tīklu integrētu ar valstu, reģionālajām un vietējām infrastruktūrām, un tas būtu jāpabeidz vēlākais līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka pamattīkla koridoru pieejā īpaša vērība veltīta transporta mezglu un to pēdējā kilometra savienojumu kvalitātes uzlabošanai, savstarpējas izmantojamības šķēršļu apzināšanai un novēršanai, IKT risinājumu pilnveidošanai un radīšanai un jebkādu citu tādu nepilnību (fizisku, tehnisku vai organizatorisku) novēršanai, kas varētu kavēt vienotus kravu pārvadājumu loģistikas pakalpojumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | šajā sakarā atgādina, cik svarīgi ir pilsētu mezgli — kur atrodas liela daļa transporta mezglu (ostas, lidostu loģistika, transporta centri, termināļi utt.) un notiek pārkraušana un pēdējā kilometra piegādes —, jo tie ir būtiski veselām loģistikas ķēdēm, tāpēc, lai nodrošinātu vienotu pilsētloģistiku, tiem jāpievērš pastiprināta uzmanība; uzsver, cik svarīgi ir ieguldīt šajos pilsētu mezglos, kā arī veicināt dzelzceļa savienojumus ar rūpnīcām un uzlabotus dzelzceļa starpsavienojumus ar jūras ostām, iekšzemes ostām un iekšzemes mezgliem; prasa, lai Komisija šiem ieguldījumiem piešķir prioritāti Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (EISI) izvērtēšanā 2017. gadā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka pārrobežu projektu īstenošanu var kavēt tas, ka trūkst efektīvas saskaņošanas un savlaicīgas īstenošanas no dalībvalstu puses, kā arī taisnīgas politiskās sadarbības starp kaimiņu dalībvalstīm; atzinīgi vērtē to, ka ES iestādes ir aizvien vairāk ieinteresētas atbalstīt pārrobežu infrastruktūru un iekārtas, it īpaši būtiski svarīgus dzelzceļa pārrobežu reģionālos savienojumus ar ES pievienoto vērtību; uzsver, ka būtu jāpievēršas trūkstošajiem savienojumiem pārrobežu reģionu dzelzceļa infrastruktūrā, lai būtu iespējami efektīvi un sekmīgi dzelzceļa pārvadājumi; aicina Komisiju, Eiropas koordinatorus un pārējās iesaistītās ieinteresētās personas vienlīdz lielu nozīmi piešķirt gan maziem, gan lielākiem TEN-T projektiem un īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguvumiem, ko var sniegt šādi projekti; mudina attiecīgos aktorus vairot īstermiņa ieguvumus; mudina Komisiju sekmēt un nodrošināt to iekļaušanu EISI finansējumā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka par visaptverošo tīklu galvenokārt gan ir atbildīgas dalībvalstis, bet, lai netiktu izslēgta noteiktu ES teritoriju savienojamība, abi līmeņi ir ļoti svarīgi ES loģistikai, jo tie veido pamattīkla kapilaritāti un nodrošina pēdējā kilometra piegādes; uzskata, ka reģionālos tīklus nevajadzētu atstāt ārpus Eiropas perspektīvas, tostarp arī saistībā ar finansējumu un reglamentējošiem pasākumiem, jo īpaši tiem, kas attiecas uz piekļuvi dzelzceļa tīklam, laika nišu sadali un maksām; uzsver, ka jāpievēršas trūkstošajiem savienojumiem pārrobežu reģionu dzelzceļa infrastruktūrā, lai būtu iespējami efektīvi un sekmīgi pārrobežu dzelzceļa pārvadājumi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vērš uzmanību uz multimodalitātes būtisko lomu kravu pārvadājumu loģistikā un tādēļ aicina dalībvalstu plānos un turpmākajā maršrutu attīstīšanā vairāk iekļaut multimodālas platformas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka liela daļa mezglu un kravas satiksme TEN-T tīklā koncentrējas ļoti blīvi apdzīvotās teritorijās un blīvos tīklos, tostarp pārrobežu zonās, kur jauda tiek izmantota arī pasažieru pārvadājumiem; uzskata, ka ir jāoptimizē kravu pārvadājumu infrastruktūras veidošana TEN-T ietvaros, jo īpaši ļoti noslogotās vietās, cenšoties iekļaut inovatīvas pilsētloģistikas stratēģijas; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas koordinatoriem izvērtēt projektu īstenošanas progresu un mudināt dalībvalstis pildīt savas saistības; turklāt aicina Komisiju pārskatīt metodoloģiju un kritērijus kravu pārvadājumu tīklu veidošanai un jo īpaši nodrošināt, ka tiek piesaistīti ieguldījumi alternatīviem kravu pārvadājumu maršrutiem, kas savieno ar mazāk noslogotiem mezgliem, termināļiem, lidostām un ostām, ņemot vērā arī vides aizsardzību un trokšņa samazināšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu par to, ka pārāk bieži par dalībvalstu valsts infrastruktūras plāniem tiek lemts, neņemot vērā TEN-T mērķus; mudina Komisiju izpētīt, kādi ir šāda sadarbības trūkuma iemesli, un palielināt koordināciju starp abiem plānošanas līmeņiem un ierosina Eiropas pusgadā iekļaut nodaļu par uzraudzību attiecībā uz tās saskaņotību un skaidru efektivitāti, paredzot arī pienācīgus korektīvos pasākumus; aicina Komisiju prioritāti piešķirt tādiem dalībvalstu projektiem, kas ir saskaņoti ar TEN-T un koncentrējas uz lielāku Eiropas pievienoto vērtību, un pārraudzīt pārrobežu transporta projektus; mudina dalībvalstis lemt par valsts infrastruktūras plāniem saskaņā ar TEN-T mērķiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka tās dalībvalstis, kuras saskaras ar ekonomiskām un budžeta grūtībām, nevar līdzfinansēt projektus kravu pārvadājumu jomā šauras Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) interpretācijas dēļ; iestājas par publiskā un privātā finansējuma shēmu optimālu izmantošanu, ņemot vērā arī EISI un programmas “Apvārsnis 2020” sapludināšanu ar EISI un citiem finanšu instrumentiem; uzskata, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ietvaros īstenotie projekti nebūtu jāiekļauj valsts parāda aprēķinā; aicina Komisiju veikt pētījumu par to, vai šāds pasākums būtu piemērots, lai panāktu būtisku ieguldījumu palielinājumu kravu pārvadājumu infrastruktūrā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka efektīvai ES loģistikas sistēmai ir vajadzīga lielāka koordinācija papildus fiziskai savienojamībai un darbotiesspējīgam TEN-T tīklam; aicina Komisiju padarīt loģistiku par neatņemamu pamattīkla koridoru sastāvdaļu, palielināt koordināciju ar valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm un šajā kontekstā pievērsties arī dažādo koridoru un reģionālo, vietējo un pilsētu kravu pārvadājumu tīklu savienojamībai; aicina Komisiju paplašināt TEN-T Eiropas koordinatoru darbības jomu, to attiecinot ne tikai uz katra koordinatora atbildībā esošo ģeogrāfisko apgabalu koridoriem, bet arī uz horizontāliem politikas jautājumiem, piemēram, multimodalitāti un efektīvu kravu pārvadājumu loģistiku; aicina Komisiju reizi divos gados izvērtēt šo darbu koridoru loģistikas un multimodalitātes jomā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka tīkla slikta apkope var ietekmēt TEN-T infrastruktūras ilgtspēju un sniegumu; uzsver, ka nepieciešams ne tikai atjaunot un modernizēt transporta infrastruktūru, bet arī veikt regulāru tās apkopi; ar bažām norāda, ka infrastruktūras pārvaldītāji un dalībvalstis pastāvīgi velta pārāk maz uzmanības apkopei un tā rezultātā samazinās līniju, jo īpaši dzelzceļa līniju, konkurētspēja (ātruma ierobežojumi, uzticamība, drošība), kā rezultātā līnijas dažkārt tiek slēgtas; aicina Komisiju un dalībvalstis kopā ar EIB izpētīt jaunas finansēšanas shēmas, ar ko tiktu atbalstīti ieguldījumi tīkla apkopē; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par digitālā transporta un loģistikas foruma secinājumiem un pieņemtajiem pasākumiem, kuru mērķis ir papildus atbalstīt kravas pārvadājumu un loģistikas digitalizāciju; aicina šā foruma darbību turpināt, kamēr vien tas ir lietderīgs; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir jānodrošina plānotās infrastruktūras atbilstība ilgtspējīgas loģistikas faktiskajām vajadzībām un jāpanāk, lai šī infrastruktūra nebūtu pārmērīgs slogs videi; šajā sakarā uzsver, ka bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un ES vides saglabāšanas mērķu sasniegšana būtu daudz efektīvāk jāintegrē TEN-T plānošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

17.

Lielāka vienkāršošana un jauns ietvars digitalizācijai

| 18. | uzsver, ka ir steidzami jāpanāk lielāka vienkāršošana attiecībā uz dokumentiem un administratīvajām un muitas procedūrām visos transporta veidos un visos loģistikas ķēžu posmos; aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar labāka regulējuma nolīgumu apzināt liekos ES tiesību aktus transporta un mobilitātes jomā, uzraudzīt valstu, reģionālos un vietējos noteikumus, kas varētu būt pretrunā ES tiesību aktiem, un, ja šādi gadījumi tiek konstatēti, pēc iespējas drīz saskaņot šos noteikumus ar ES tiesību aktiem; aicina Komisiju ik gadu ziņot par progresu šajā nozarē; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina Komisiju līdz 2017. gada beigām ierosināt regulējumu par elektronisku informācijas apmaiņu un transporta pārvaldību multimodālo pārvadājumu jomā (“e-krava”), lai sekmētu vienkāršotu, elektronisku, netraucētu, pārredzamu, drošu un uzticamu informācijas plūsmu starp uzņēmumiem, klientiem un iestādēm, izmantojot jau izveidotus pakalpojumus (piemēram, SafeSeaNet, RFD, e-Manifest, RIS, TAF, ITS); aicina Komisiju nodrošināt e-transporta dokumentu, krāpšanas apkarošanas sistēmu un kiberdrošības saskaņotu izmantošanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis vispār akceptēt elektroniskus transporta dokumentus un bez kavēšanās ratificēt un piemērot e-CMR protokolu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, cik svarīga ir inovācija jaunu tehnoloģiju izmantošanā, piemēram, digitalizācija (piem., digitālās kravaszīmes), piekļuve datiem un datu apmaiņa, lai panāktu efektīvākus transporta un loģistikas risinājumus, ja ir nodrošināta sadarbspēja un vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve, vienlaikus saglabājot augstu kiberdrošības un datu aizsardzības līmeni; aicina Komisiju izvirzīt priekšlikumus, kas nodrošinātu loģistikas un kravu pārvadājumu pamatā esošo datu integrāciju, pieejamību un aizsardzību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | lai nodrošinātu nediskriminējošu attieksmi attiecībā uz informācijas digitālo apmaiņu, aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt ieguldījumu sistēmu ar mērķi nodrošināt sākotnēju IT apmācību un pastāvīgu zināšanu pilnveidošanas apmācību attiecībā uz datu apmaiņas platformām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka pētniecība un inovācija var būt svarīgas ekoloģiski ilgtspējīgas un digitalizētas loģistikas attīstībā un IT sistēmu un pakalpojumu sadarbspējas un savienojamības uzlabošanā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver nepieciešamību turpināt attīstīt informācijas un komunikācijas sistēmas, pilnībā izmantojot Eiropas satelītnavigācijas sistēmu Galileo un EGNOS un saistīto satiksmes vadības un informācijas sistēmu potenciālu visos transporta veidos un loģistikā, nodrošinot piekļuvi visiem pieejamajiem finanšu instrumentiem, lai sekmētu privātos ieguldījumus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis nodrošināt raitas administratīvās procedūras ar mērķi paātrināt TEN-T koridoru izveidi; prasa Komisijai nodrošināt, lai noteikumi par SIP, valsts atbalstu un finanšu tirgiem neapgrūtinātu ieguldījumu veikšanu; |
| --- | --- |

25.

Veidot Eiropas transporta sistēmu un investēt tajā, īpašu uzmanību pievēršot loģistikai

| 26. | uzsver nepieciešamību nodrošināt pietiekamu ES finansējumu TEN-T īstenošanai pēc pašreizējās DFS beigām; sagaida, ka Komisija 2017. gadā iesniegs EISI termiņa vidusposma pārskatu, ierosinot optimizēt pasākumus un resursus prioritāro projektu savlaicīgai īstenošanai; prasa piemērot “izlieto vai zaudē” principu, saskaņā ar kuru neizlietotos EISI līdzekļus dara pieejamus turpmākajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus; mudina Komisiju apsvērt 2017. gadā iesniegt priekšlikumu par īpašu uzaicinājumu loģistikas jomā, tostarp multimodālo pārvadājumu un kravas pārvadājumu risinājumiem pilsētu mezglos, arī ar inovatīviem un alternatīviem transporta veidiem (t. i., droniem, kravas transportlīdzekļiem, kas izmanto alternatīvas degvielas, velosipēdiem utt.); |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis veikt nepieciešamos ieguldījumus, lai pabeigtu ES pamattīkla koridoru savienojumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka visā loģistikas ķēdē liela nozīme ir pilsētu mezgliem, kur notiek liela daļa pārkraušanas un pēdējā kilometra piegāžu operāciju; aicina dalībvalstis, Komisiju un projektu virzītājus, veidojot TEN-T pamattīkla koridorus, pievērst īpašu uzmanību tādu projektu koordinētai attīstīšanai, kuri sekmē multimodalitāti kravas pārvadājumu loģistikā, jo īpaši termināļu centriem, loģistikas platformām un pilsētu mezgliem, pamatojoties uz pašreizējo un gaidāmo transporta pieprasījumu un attiecīgi nosakot prioritātes atbilstoši ietekmei vietējā, pārrobežu un koridoru mērogā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka galvenie faktori, ko ņem vērā pārvadātāji, izvēloties starp dažādām pieejamām pārvadājumu metodēm, ir uzticamība, biežums, elastīgums, orientācija uz klientu, pārvadājumu ilgums un cena; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka efektīvai loģistikas sistēmai jābūt vērstai arī uz nākotnes tehnoloģijām, kas paver iespējas ātru, videi draudzīgu un efektīvu kravu pārvadājumu veidiem; uzsver, kāds potenciāls un aizvien lielāka loma loģistikā ir automatizācijai un autonomam transportam, tostarp automatizētiem transportlīdzekļiem, droniem un tālvadāmiem robotiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju loģistikas stratēģijā pilnībā ņemt vērā automatizāciju un tās ietekmi, nodrošinot tās raitu un efektīvu integrāciju TEN-T, un atbalstīt pētniecību un ieguldījumus šo svarīgo tehnoloģiju izstrādes jomā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver automatizēta, autonoma transporta, kā arī tālvadāmu gaisa kuģu (dronu) potenciālu loģistikā; aicina pieņemt pasākumus, kas nodrošinātu, ka, tīklā ieviešot ITS sistēmas, automatizēti transportlīdzekļi un sistēmas bez traucējumiem mijiedarbojas ar tradicionālajiem transportlīdzekļiem un neaizsargātiem lietotājiem; uzskata, ka tālvadāmu robotu un gaisa kuģu sistēmu (dronu) turpmākā attīstība un plaša izmantošana nākotnē pavērs iespējas jauniem ātru, videi draudzīgu un efektīvu kravu pārvadājumu veidiem; aicina Komisiju izstrādāt jaunu stratēģiju, kas garantētu, ka dronus būs iespējams efektīvi integrēt TEN-T programmā, un sagatavot dalībvalstīm rokasgrāmatu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju ņemt vērā ietekmi, ko uz vidi atstāj prakse veikt t. s. piegādes tieši laikā, jo tās palielina transportlīdzekļu plūsmu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka, cita starpā ņemot vērā pakāpenisko pāreju uz aprites ekonomiku, ir jāintegrē arī izejošās un reversās loģistikas darbības nolūkā mazināt vispārējo transportlīdzekļa kustību apjomu; |
| --- | --- |

34.

Steidzama un efektīvāka transporta veidu integrācija

| 35. | uzsver nepieciešamību koncentrēt pūliņus dzelzceļu atdzīvināšanai un iekšējo ūdensceļu nostiprināšanai, kas ir viena no prioritātēm ES ilgtspējīga transporta stratēģijā; atzīst, ka kopš ekonomikas krīzes sākšanās jo īpaši dzelzceļš ir pastāvīgi zaudējis tirgus daļu, un tāpēc uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai būtu jāierosina jaunas un nediskriminējošas iniciatīvas, kuru mērķis būtu atbalstīt šīs nozares attīstību Eiropā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju sekmēt dzelzceļa kravu pārvadājumu konkurētspēju, izmantojot pilnībā savstarpēji izmantojamus un savienotus dzelzceļa tīklus un nodrošinot uzņēmumiem vienlīdzīgu piekļuvi, un darīt to pašu attiecībā uz iekšējiem ūdensceļiem, upju–jūras, jūras un gaisa transportu, ļaujot visiem transporta veidiem darboties ar vienlīdzīgiem noteikumiem, kā arī veicināt multimodālos un intermodālos pārvadājumus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu (ERTMS) par veiksmīgu Eiropas projektu, ar ko veicināt kravu pārvadājumus dzelzceļa nozarē, un atzinīgi vērtē centienus paātrināt tās ieviešanu, nosakot mērķus katram koridoram; apzinās ierobežojumus, kas ietekmē finansējumu multinacionāliem vairāklīmeņu (ERTMS) projektiem; aicina Komisiju un Eiropas Investīciju konsultāciju centru nākt klajā ar konkrētiem finansēšanas risinājumiem, kā atvieglot piekļuvi Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) finansējumam ERTMS ieviešanai, atbalstot gan infrastruktūru, gan lokomotīvju iekārtas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka savstarpējas izmantojamības šķēršļi un ierobežojumi būtiski samazināsies, ja visas dalībvalstis piemēros Savstarpējas izmantojamības direktīvu; turklāt uzsver, ka savstarpējas izmantojamības ierobežojumus var palīdzēt mazināt arī elastīgi risinājumi, piemēram, savstarpēji izmantojams ritošais sastāvs (zemie vagoni, lokomotīves dažāda platuma sliežu ceļiem utt.); mudina kopuzņēmumu Shift2Rail analizēt ES tirgu un turpmāko attīstību, kā arī stimulēt elastīgu, vairākos veidos izmantojamu infrastruktūras un ritošā sastāva risinājumu pieejamību, lai atbalstītu multimodālos un kombinētos pārvadājumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka ir jānostiprina kombinētie pārvadājumi un jāmodernizē pašreizējie ES noteikumi, tostarp tie, kas reglamentē Kopienas iekšējās kabotāžas un pārvadājumu dokumentus, lai tie būtu skaidri, saprotami un iestādes varētu tos īstenot; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pārskatīt Padomes Direktīvu 92/106/EEK un mudina Komisiju šo pārskatīto dokumentu iesniegt nekavējoties; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju un dalībvalstis, neapdraudot vispārējo drošību, ieviest stingrākus un efektīvākus pasākumus un stimulus, ar ko mudināt dzelzceļa uzņēmumus mazināt dzelzceļa kravu pārvadājumu radīto troksni, ņemot vērā trokšņa piesārņojuma negatīvo ietekmi uz veselību un jo īpaši to, ka gandrīz septiņi miljoni cilvēku Eiropas Savienībā ir pakļauti dzelzceļa radītam troksnim, kas pārsniedz pieļaujamās ekspozīcijas robežvērtības, jo īpaši pilsētu teritorijās; šajā sakarā aicina Komisiju ieviest dzelzceļa kravu pārvadājumu trokšņa emisiju ierobežojumus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka būtu jāstimulē pāreja uz dzelzceļa un ūdens transportu, jo tas mazina sastrēgumus un nav tik piesārņojošs kā ceļu satiksme; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka iekšzemes ūdensceļiem aizvien vairāk jāapkalpo jūras ostas kā loģistikas centri, jo īpaši — transportējot preces uz iekšzemi un veidojot savienojumus ar Eiropas jūrām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē Komisijas pirmos soļus nolūkā ieviest degvielas standartus smagajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem un CO2 robežvērtības un SEG samazināšanas mērķrādītāju kravu autopārvadājumu nozarē atbilstoši Parīzes nolīgumam; uzskata, ka pasākumi, kuru dēļ būtu nepieciešama TEN-T infrastruktūras un darbības standartu pārskatīšana, būtu apsverami vien tad, ja ar alternatīviem risinājumiem, piemēram, tukšbraucienu skaita samazināšanu, alternatīvo degvielu labāku izmantošanu un pieejamību, labāku loģistiku un jaudas piedziņas ķēdēm, nevarētu panākt lielāku efektivitātes ieguvumu ar mazāku ietekmi uz infrastruktūru un vidi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju ieviest vienotu standarta metodi siltumnīcefekta gāzu emisiju mērīšanai visā piegādes ķēdē visiem modālajiem pārvadājumu risinājumiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju veicināt elektrisko un alternatīvas piedziņas transporta veidu un nepieciešamās infrastruktūras attīstību visā TEN-T tīklā un — jo īpaši pilsētu centros — sekmēt inovatīvu transporta sistēmu izstrādi, piemēram, elektrisko transportlīdzekļu un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, kā arī alternatīvu degvielu un vajadzīgās infrastruktūras attīstīšanu; uzsver, ka elektrisko viegldarba kravas transportlīdzekļu izmantošana pēdējā kilometra loģistikā samazina gan CO2 emisijas kopumā, gan jo īpaši vietējo piesārņojumu un trokšņa emisijas un līdz ar to pozitīvi ietekmē gaisa kvalitāti pilsētās; tādēļ uzsver, ka loģistikas mezglos ir nepieciešama infrastruktūra to uzlādēšanai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai autotransporta loģistikas ķēdi padarītu efektīvāku un videi draudzīgāku; ierosina pamattīkla koridoros samazināt satiksmes ierobežojumus un nodrošināt darbības nepārtrauktību un pilnīgi efektīvu loģistiku ar tīru alternatīvu degvielu darbināmiem smagajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, kas atbilst augstākajiem emisiju, trokšņa, drošības un sociālajiem standartiem; prasa, lai pamattīkla koridori tiktu plaši aprīkoti ar vismaz alternatīvas degvielas uzpildes stacijām un drošām kravas automobiļu stāvvietām, tostarp ar struktūrām, kas profesionāliem autovadītājiem dod iespēju cilvēka cienīgos apstākļos ievērot atpūtas periodus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka tīrāku piedziņas sistēmu ieviešana kravu pārvadājumu jomā būtu jāveicina, koordinēti un bez kavēšanās attīstot alternatīvo degvielu infrastruktūru TEN-T koridoros saskaņā ar ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, cik svarīgi ir uzlabot informācijas sniegšanu par ES multimodālo pārvadājumu un loģistikas pakalpojumiem un šādas informācijas pieejamību, jo īpaši MVU, kuriem tai ir ierobežota piekļuve; aicina Komisiju sadarbībā ar tīklu operatoriem un dalībvalstīm sekmēt informācijas apmaiņu par spēkā esošajiem nolīgumiem, instrumentiem, konvencijām, tiesību aktiem un paraugpraksi ES multimodālo pārvadājumu jomā un sagatavot internetā pieejamu rokasgrāmatu ekonomikas dalībnieku vajadzībām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka pakalpojumu digitalizācija jāizmanto videi draudzīgāku transporta risinājumu veicināšanā; tāpēc aicina Komisiju — izmantojot arī saskaņotu normatīvo pieeju ES līmenī — atvieglot piekļuvi koridoru satiksmes plūsmu un multimodālo pārvadājumu izmantojuma datiem un šo datu apmaiņu, jo īpaši MVU vajadzībām, un nodrošināt vietējo uzņēmēju un publisko iestāžu aktīvāku iesaistīšanos šajā nozarē, lai uzlabotu piegādes ķēžu pārvaldību un efektīvāk izmantotu resursus un infrastruktūru, tostarp apkopojot paraugpraksi; uzsver, ka dažādu aktoru, piemēram, digitālo karšu un navigācijas pakalpojumu sniedzēju, piekļuve šādiem satiksmes plūsmas datiem ir svarīga, lai darītu iespējamus intermodālos pārvadājumus, efektīvāku maršrutēšanu, automatizētu braukšanu un intelektiskās transporta sistēmas, kā arī dažādu kravu autopārvadājumu transportlīdzekļu braukšanu saistītās kolonās, kas ļauj labāk izmantot gaisa pretestības samazinājumu un tādējādi mazināt emisijas un palielināt ceļu caurlaidību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | iesaka noteikt, ka visos jaunu veidu kravas transportlīdzekļos obligāti jāizmanto alkometrisks autobloķētājs, kas mērījumiem lieto nelielu un zinātniski pamatotu pielaides amplitūdu; |
| --- | --- |

50.

Labāka apmācība un darba apstākļi jaunu profesionāļu piesaistei

| 51. | norāda, ka loģistikas ķēdē strādājošo darba un dzīves apstākļi pēdējo gadu laikā ir būtiski pasliktinājušies, līdz ar to šī nozare kļuvusi mazāk pievilcīga jauniem cilvēkiem, jo īpaši mobilajiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ar bažām norāda, ka loģistikas nozare saskaras ar darbaspēka trūkumu, ka turpmākajos gados tehnoloģiju attīstība radīs papildu grūtības un ka darbaspēka lēnā pielāgošanās jaunajām — arī digitālajām — tehnoloģijām var apdraudēt nozares sniegumu; aicina Komisiju apzināt apmācības un izglītības vajadzības ES līmenī, kā arī identificēt darba apstākļus, izmaksas un šķēršļus, kas attur darbaspēka ienākšanu transporta nozarē, un steidzamā kārtā ierosināt pasākumus, kas padarītu šo nozari pievilcīgāku jauniešiem un nākamajām paaudzēm; uzskata šo par iespēju transporta darba tirgū palielināt sieviešu īpatsvaru, arī ar pozitīvās diskriminācijas pasākumiem, un jaunpienācēju skaitu transporta darba tirgū, piemēram, no trešām valstīm; turklāt uzskata, ka stratēģiskajiem ieguldījumiem izglītībā un darba apstākļu uzlabošanā būtu jāietver iniciatīvas zināšanu uzlabošanai publiskajā sektorā, lai tādējādi sociālās plānošanas jomā sekmīgāk iekļautu kravu jautājumus, kā arī tādu demonstrāciju un testēšanas vietu izveidei, kurās ar kravām un loģistiku saistīto pētniecību un inovāciju var izmantot un testēt reālos apstākļos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju izskatīt iespēju transporta nozarē veikt finansiālus ieguldījumus duālajā apmācībā un arodmācībās; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mudina Komisiju un dalībvalstis TEN-T koridoros nodrošināt pietiekamu daudzumu drošu stāvlaukumu, lai novērstu pieaugošās drošības problēmas saistībā ar mobilajiem transporta jomas darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā nesenos Parlamenta ieteikumus par transporta nozares sociālekonomiskajiem aspektiem un cīņu pret negodīgu praksi darba tirgū; norāda, ka tiesību aktiem par sociālajiem un darba apstākļiem jāatbilst visām ES pamatbrīvībām un tie nedrīkst ierobežot godīgu konkurenci vai radīt jebkādu papildu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

55.

Nepieciešami kvalitatīvāki statistikas dati par loģistiku

| 56. | uzsver, ka loģistikas nozarē ir nepieciešama kvalitatīvāka statistika par intermodālajiem pārvadājumiem un sniegumu, lai atvieglotu prognožu sagatavošanu un politikas un ieguldījumu pasākumu pārskatīšanu, kā arī sniegtu vērtīgu informāciju operatoriem; aicina Komisiju sadarbībā ar ieinteresētajām personām izstrādāt ES mēroga satvaru multimodālo pārvadājumu un loģistikas statistikas datiem, tostarp izstrādāt jaunus indikatorus, kas labāk atspoguļotu reālās kravu pārvadājumu tendences; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0310.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0423.

(3)  OV C 295 E, 4.12.2009., 79. lpp.

(4)  OV C 187 E, 24.7.2008., 154. lpp.

(5)  OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.

(6)  OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.

(7)  OV L 276, 20.10.2010., 22. lpp.

(8)  https://english.eu2016.nl/documents/publications/2016/06/20/ministerial-declaration-on-implementing-ten-t.

(9)  http://ec.europa.eu/transport/themes/infrastructure/news/doc/2016-06-20-ten-t-days-2016/issues-papers.pdf.

(10)  . http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_08/SR_RAIL_FREIGHT_LV. pdf.

---

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/24

---

P8_TA(2017)0010

Eiropas sociālo tiesību pīlārs

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (2016/2095(INI))

(2018/C 242/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā LESD 9. pantu, kas prasa ES veicināt augstu nodarbinātības līmeni, nodrošināt pietiekamu sociālo aizsardzību, apkarot sociālo atstumtību un nodrošināt augstu izglītības, apmācības un cilvēku veselības aizsardzības līmeni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 9. pantu, kas prasa ES veicināt augstu nodarbinātības līmeni, nodrošināt pietiekamu sociālo aizsardzību, apkarot sociālo atstumtību un nodrošināt augstu izglītības, apmācības un cilvēku veselības aizsardzības līmeni,

| — | ņemot vērā LESD 151.–156. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 151.–156. pantu,

| — | ņemot vērā 1950. gada 9. maija deklarāciju, kurā aicināja “izlīdzināt un uzlabot darba ņēmēju dzīves apstākļus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1950. gada 9. maija deklarāciju, kurā aicināja “izlīdzināt un uzlabot darba ņēmēju dzīves apstākļus”,

| — | ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu, tai pievienoto protokolu un tā pārskatīto versiju, kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā, jo īpaši tās I un II sadaļu un 2., 4., 16. un 27. pantu, par darbinieku ar ģimenes pienākumiem tiesībām uz vienlīdzīgām iespējām un attieksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu, tai pievienoto protokolu un tā pārskatīto versiju, kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā, jo īpaši tās I un II sadaļu un 2., 4., 16. un 27. pantu, par darbinieku ar ģimenes pienākumiem tiesībām uz vienlīdzīgām iespējām un attieksmi,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ES ratificēja 2010. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ES ratificēja 2010. gadā,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, kas stājās spēkā 1990. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, kas stājās spēkā 1990. gadā,

| — | ņemot vērā Kopienas Hartu par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām, kuru pieņēma 1989. gada 9. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopienas Hartu par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām, kuru pieņēma 1989. gada 9. decembrī,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības mērķus 2030. gadam, kurus ANO pieņēma 2015. gadā un kuri ir piemērojami visā pasaulē, tostarp arī ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības mērķus 2030. gadam, kurus ANO pieņēma 2015. gadā un kuri ir piemērojami visā pasaulē, tostarp arī ES,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. marta Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. marta Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (1),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un ieteikumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Eiropas Sociālā nodrošinājuma kodeksu un tā protokolu, kas ir galvenais Eiropas sociālā nodrošinājuma sistēmu obligātās saskaņošanas instruments un kas nosaka obligātos standartus un atļauj līgumslēdzējām pusēm pārsniegt šos standartus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Eiropas Sociālā nodrošinājuma kodeksu un tā protokolu, kas ir galvenais Eiropas sociālā nodrošinājuma sistēmu obligātās saskaņošanas instruments un kas nosaka obligātos standartus un atļauj līgumslēdzējām pusēm pārsniegt šos standartus,

| — | ņemot vērā ANO neatkarīgā eksperta ziņojumu par to, kā veci cilvēki var izmantot visas cilvēktiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO neatkarīgā eksperta ziņojumu par to, kā veci cilvēki var izmantot visas cilvēktiesības,

| — | ņemot vērā spēkā esošos ES tiesību aktus, politikas koordinācijas mehānismus un finanšu instrumentus nodarbinātības, sociālās politikas, ekonomikas un monetārās politikas, iekšējā tirgus, preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīvas aprites, Eiropas Sociālā fonda un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā spēkā esošos ES tiesību aktus, politikas koordinācijas mehānismus un finanšu instrumentus nodarbinātības, sociālās politikas, ekonomikas un monetārās politikas, iekšējā tirgus, preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīvas aprites, Eiropas Sociālā fonda un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas jomā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta un 2010. gada 17. jūnija secinājumus un Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta un 2010. gada 17. jūnija secinājumus un Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Padomes ieteikumus un secinājumus par romu integrāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes ieteikumus un secinājumus par romu integrāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”,

| — | ņemot vērā Vienlīdzīgas nodarbinātības direktīvu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vienlīdzīgas nodarbinātības direktīvu (4),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Maternitātes atvaļinājuma direktīvu (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Maternitātes atvaļinājuma direktīvu (COM(2008)0637),

| — | ņemot vērā Direktīvu par rakstisko paziņojumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu par rakstisko paziņojumu (5),

| — | ņemot vērā Noteikta darba laika direktīvu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Noteikta darba laika direktīvu (6),

| — | ņemot vērā Pagaidu darba aģentūru direktīvu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pagaidu darba aģentūru direktīvu (7),

| — | ņemot vērā Nepilna darba laika direktīvu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nepilna darba laika direktīvu (8),

| — | ņemot vērā Rasu vienlīdzības direktīvu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rasu vienlīdzības direktīvu (9),

| — | ņemot vērā politikas pamatnostādnes Komisijai “Jauns sākums Eiropai — mana programma nodarbinātībai, izaugsmei, taisnīgumam un demokrātiskām pārmaiņām”, ar kurām 2014. gada 15. jūlijā iepazīstināja Komisijas priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā politikas pamatnostādnes Komisijai “Jauns sākums Eiropai — mana programma nodarbinātībai, izaugsmei, taisnīgumam un demokrātiskām pārmaiņām”, ar kurām 2014. gada 15. jūlijā iepazīstināja Komisijas priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker,

| — | ņemot vērā 2015. gada 22. jūnija ziņojumu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana” (piecu priekšsēdētāju ziņojums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 22. jūnija ziņojumu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana” (piecu priekšsēdētāju ziņojums),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 8. marta paziņojumu “Apspriešanās sākšana par Eiropas sociālo tiesību pīlāru” (COM(2016)0127) un tā pielikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 8. marta paziņojumu “Apspriešanās sākšana par Eiropas sociālo tiesību pīlāru” (COM(2016)0127) un tā pielikumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. jūnija paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. jūnija paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumus par romu integrāciju (COM(2010)0133, COM(2011)0173, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299 un COM(2016)0424), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumus par romu integrāciju (COM(2010)0133, COM(2011)0173, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299 un COM(2016)0424),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 21. marta ziņojumu par Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām piemērošanu (COM(2014)0176), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 21. marta ziņojumu par Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām piemērošanu (COM(2014)0176),

| — | ņemot vērā EESK 2015. gada 17. septembra atzinumu par efektīvu un uzticamu sociālā nodrošinājuma sistēmu izveides principiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EESK 2015. gada 17. septembra atzinumu par efektīvu un uzticamu sociālā nodrošinājuma sistēmu izveides principiem (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par stratēģiskajām prioritātēm attiecībā uz Komisijas 2017. gada darba programmu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par stratēģiskajām prioritātēm attiecībā uz Komisijas 2017. gada darba programmu (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (12),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūciju par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūciju par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz bezpajumtniekiem (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz bezpajumtniekiem (14),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (15),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, piemērošanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, piemērošanu (16),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas stratēģisko apņemšanos dzimumu līdztiesības jomā, 2016.–2019. gads, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas stratēģisko apņemšanos dzimumu līdztiesības jomā, 2016.–2019. gads,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gadam), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gadam),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu, īpašu uzmanību pievēršot bērnu nabadzības problēmai (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu, īpašu uzmanību pievēršot bērnu nabadzības problēmai (17),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (18),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par nabadzības novēršanas mērķa sasniegšanu, ņemot vērā aizvien lielākos mājsaimniecību izdevumus (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par nabadzības novēršanas mērķa sasniegšanu, ņemot vērā aizvien lielākos mājsaimniecību izdevumus (19),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūciju par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot UNCRPD komitejas noslēguma apsvērumiem (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūciju par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot UNCRPD komitejas noslēguma apsvērumiem (20),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 14. septembra rezolūciju par sociālo dempingu Eiropas Savienībā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 14. septembra rezolūciju par sociālo dempingu Eiropas Savienībā (21),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūciju par darba un privātās dzīves līdzsvaram labvēlīgu darba tirgus apstākļu izveidi (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūciju par darba un privātās dzīves līdzsvaram labvēlīgu darba tirgus apstākļu izveidi (22),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 5. oktobra rezolūciju par nepieciešamību pēc Eiropas reindustrializācijas politikas, ņemot vērā nesenās uzņēmumu “Caterpillar” un “Alstom” lietas (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 5. oktobra rezolūciju par nepieciešamību pēc Eiropas reindustrializācijas politikas, ņemot vērā nesenās uzņēmumu “Caterpillar” un “Alstom” lietas (23),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par konkurētspējīga ES darba tirgus izveidi 21. gadsimtā: prasmju un kvalifikāciju saskaņošana ar pieprasījumu un darba iespējām, lai atgūtos no krīzes (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par konkurētspējīga ES darba tirgus izveidi 21. gadsimtā: prasmju un kvalifikāciju saskaņošana ar pieprasījumu un darba iespējām, lai atgūtos no krīzes (24),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (25),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par Sociālo ieguldījumu paktu — atbildes reakciju uz krīzi (26) un Komisijas 2013. gada 20. februāra Sociālo ieguldījumu paketi, tostarp Komisijas ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par Sociālo ieguldījumu paktu — atbildes reakciju uz krīzi (26) un Komisijas 2013. gada 20. februāra Sociālo ieguldījumu paketi, tostarp Komisijas ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”,

| — | ņemot vērā iepriekšējās Parlamenta rezolūcijas par romiem (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās Parlamenta rezolūcijas par romiem (27),

| — | ņemot vērā Eurofound Eiropas Darba attiecību vārdnīcu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound Eiropas Darba attiecību vārdnīcu,

| — | ņemot vērā Eurofound 2014. gada ziņojumu “Atalgojums Eiropā 21. gadsimtā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2014. gada ziņojumu “Atalgojums Eiropā 21. gadsimtā”,

| — | ņemot vērā Eurofound 2014. gada ziņojumu “Piekļuve veselības aprūpei krīzes laikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2014. gada ziņojumu “Piekļuve veselības aprūpei krīzes laikā”,

| — | ņemot vērā Eurofound 2015. gada ziņojumu “Piekļuve sociālajiem pabalstiem: pabalstu nepieprasīšanas līmeņa samazināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2015. gada ziņojumu “Piekļuve sociālajiem pabalstiem: pabalstu nepieprasīšanas līmeņa samazināšana”,

| — | ņemot vērā Eurofound 2015. gada ziņojumu “Jauni nodarbinātības veidi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2015. gada ziņojumu “Jauni nodarbinātības veidi”,

| — | ņemot vērā Eurofound 2016. gada ziņojumu “Nepiemēroti mājokļi Eiropā: izmaksas un sekas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2016. gada ziņojumu “Nepiemēroti mājokļi Eiropā: izmaksas un sekas”,

| — | ņemot vērā paredzamo 2016. gada Eurofound 6. Eiropas Darba apstākļu apsekojuma pārskata ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paredzamo 2016. gada Eurofound 6. Eiropas Darba apstākļu apsekojuma pārskata ziņojumu,

| — | ņemot vērā SDO 2016. gada pētījumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra veidošana Eiropas konverģences nolūkā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 2016. gada pētījumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra veidošana Eiropas konverģences nolūkā”,

| — | ņemot vērā darbu, ko veikusi Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA), un īpaši tās migrantu un minoritāšu aptaujas un ziņojumus par smagu darba ekspluatāciju, bērnu aizsardzības sistēmām un invalīdu tiesībām uz patstāvīgu dzīvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu, ko veikusi Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA), un īpaši tās migrantu un minoritāšu aptaujas un ziņojumus par smagu darba ekspluatāciju, bērnu aizsardzības sistēmām un invalīdu tiesībām uz patstāvīgu dzīvi,

| — | ņemot vērā 2015. gada 10. septembra Tiesas spriedumu lietā C-266/14 par darba laika organizēšanu darba ņēmējiem, kuriem nav noteiktas vai pastāvīgas darba vietas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 10. septembra Tiesas spriedumu lietā C-266/14 par darba laika organizēšanu darba ņēmējiem, kuriem nav noteiktas vai pastāvīgas darba vietas,

| — | ņemot vērā 2016. gada 20. septembra Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-8/15 P – C-10/15 P (Ledra Advertising un citi), kas nostiprina iedzīvotāju pamattiesības attiecībā uz Komisiju un Eiropas Centrālo banku saistībā ar Saprašanās memoranda pieņemšanu ESM vārdā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 20. septembra Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-8/15 P – C-10/15 P (Ledra Advertising un citi), kas nostiprina iedzīvotāju pamattiesības attiecībā uz Komisiju un Eiropas Centrālo banku saistībā ar Saprašanās memoranda pieņemšanu ESM vārdā,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo partneru, BusinessEurope, CEEP, ETUC un UEAPME 2007. gada oktobra kopīgo analīzi “Galvenās problēmas Eiropas darba tirgos” un 2015. gada jūlija kopīgo analīzi “Eiropas sociālo partneru padziļināta nodarbinātības analīze”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo partneru, BusinessEurope, CEEP, ETUC un UEAPME 2007. gada oktobra kopīgo analīzi “Galvenās problēmas Eiropas darba tirgos” un 2015. gada jūlija kopīgo analīzi “Eiropas sociālo partneru padziļināta nodarbinātības analīze”,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības komitejas un Sociālās aizsardzības komitejas kopīgo atzinumu par Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Padome apstiprināja 2016. gada 13. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas un Sociālās aizsardzības komitejas kopīgo atzinumu par Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Padome apstiprināja 2016. gada 13. oktobrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0391/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0391/2016),

| A. | tā kā ES ir steidzami un pamanāmi jāreaģē uz daudzu cilvēku pieaugošo neapmierinātību un bažām par neskaidrajām dzīves izredzēm, bezdarbu, arvien lielāku nevienlīdzību un iespēju trūkumu, jo īpaši jauniešiem; tā kā publiskā apspriešana par Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Komisija veica līdz 2016. gada decembrim, ir pāraugusi padziļinātās pārdomās par spēkā esošajiem sociālās jomas acquis un plašās sociālo partneru, valstu valdību un parlamentu, pilsoniskās sabiedrības un ES iestāžu diskusijās par Eiropas sociālā modeļa nākotni un struktūru; tā kā šīs debates var palīdzēt vērst uzmanību uz ES pamatvērtībām un to, ka Eiropā – salīdzinot pasaules mērogā – ir moderni darba un sociālie standarti un sociālās aizsardzības sistēmas; tā kā debates par Eiropas sociālo tiesību pīlāru un par nepieciešamajiem papildu pasākumiem tā uzraudzībai var arī palīdzēt veidot stingrākus pamatus Eiropas projektam un uzlabot iedzīvotāju piederības sajūtu Eiropas integrācijas procesam; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir steidzami un pamanāmi jāreaģē uz daudzu cilvēku pieaugošo neapmierinātību un bažām par neskaidrajām dzīves izredzēm, bezdarbu, arvien lielāku nevienlīdzību un iespēju trūkumu, jo īpaši jauniešiem; tā kā publiskā apspriešana par Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Komisija veica līdz 2016. gada decembrim, ir pāraugusi padziļinātās pārdomās par spēkā esošajiem sociālās jomas acquis un plašās sociālo partneru, valstu valdību un parlamentu, pilsoniskās sabiedrības un ES iestāžu diskusijās par Eiropas sociālā modeļa nākotni un struktūru; tā kā šīs debates var palīdzēt vērst uzmanību uz ES pamatvērtībām un to, ka Eiropā – salīdzinot pasaules mērogā – ir moderni darba un sociālie standarti un sociālās aizsardzības sistēmas; tā kā debates par Eiropas sociālo tiesību pīlāru un par nepieciešamajiem papildu pasākumiem tā uzraudzībai var arī palīdzēt veidot stingrākus pamatus Eiropas projektam un uzlabot iedzīvotāju piederības sajūtu Eiropas integrācijas procesam;

| B. | tā kā ES ir jāturpina attīstīt Eiropas sociālo modeli, kas ir sociālās tirgus ekonomikas daļa, iedvesmo cilvēkus un nodrošina ilgtspējīgu labklājību un augstu ražīgumu, kura pamatā ir solidaritāte, sociālais taisnīgums un iespēju vienlīdzība, taisnīgs bagātības sadalījums, paaudžu solidaritāte, tiesiskums, nediskriminēšana, dzimumu līdztiesība, visaptverošas un kvalitatīvas izglītības sistēmas, kvalitatīva nodarbinātība un ilgtspējīga, darbvietām bagāta un iekļaujoša ilgtermiņa izaugsme saskaņā ar globāliem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, — modeli, kas ir patiesi vērsts uz pilnīgu nodarbinātību, nodrošina pienācīgu sociālo aizsardzību un kvalitatīvus pamatpakalpojumus visiem, cīnās pret ekonomisko nevienlīdzību, dod iespēju personām, kuras ir neaizsargātā situācijā, izskauž nabadzību un sociālo atstumtību, sekmē dalību pilsoniskajā un politiskajā dzīvē un uzlabo visu ES iedzīvotāju dzīves līmeni, īstenojot mērķus un tiesības, kas noteiktas ES līgumos, Pamattiesību hartā un Eiropas Sociālajā hartā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir jāturpina attīstīt Eiropas sociālo modeli, kas ir sociālās tirgus ekonomikas daļa, iedvesmo cilvēkus un nodrošina ilgtspējīgu labklājību un augstu ražīgumu, kura pamatā ir solidaritāte, sociālais taisnīgums un iespēju vienlīdzība, taisnīgs bagātības sadalījums, paaudžu solidaritāte, tiesiskums, nediskriminēšana, dzimumu līdztiesība, visaptverošas un kvalitatīvas izglītības sistēmas, kvalitatīva nodarbinātība un ilgtspējīga, darbvietām bagāta un iekļaujoša ilgtermiņa izaugsme saskaņā ar globāliem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, — modeli, kas ir patiesi vērsts uz pilnīgu nodarbinātību, nodrošina pienācīgu sociālo aizsardzību un kvalitatīvus pamatpakalpojumus visiem, cīnās pret ekonomisko nevienlīdzību, dod iespēju personām, kuras ir neaizsargātā situācijā, izskauž nabadzību un sociālo atstumtību, sekmē dalību pilsoniskajā un politiskajā dzīvē un uzlabo visu ES iedzīvotāju dzīves līmeni, īstenojot mērķus un tiesības, kas noteiktas ES līgumos, Pamattiesību hartā un Eiropas Sociālajā hartā;

| C. | tā kā Komisija ir apņēmusies panākt ES “AAA reitingu” sociālajā jomā un 2017. gada pavasarī ir paredzējusi nākt klajā ar priekšlikumu Eiropas sociālo tiesību pīlāram, kas veicinās labi funkcionējošus un iekļaujošus darba tirgus un labklājības sistēmas iesaistītajās dalībvalstīs un kalpos kā virzienrādītājs konverģences atjaunošanai, i) atjauninot spēkā esošos ES tiesību aktus, ii) uzlabojot ES ekonomikas un sociālās politikas koordināciju, cita starpā izmantojot valsts reformu centienu sociālajā jomā salīdzinošo novērtēšanu, neveidojot neefektīvas paralēlās struktūras, un iii) nodrošinot atbilstīgu finansiālu atbalstu dalībvalstu un ES līmenī; tā kā Parlamentam, kuru tiešās vēlēšanās ievēlējuši Eiropas pilsoņi, ir galvenā atbildība un uzdevums noteikt un pieņemt Eiropas sociālo tiesību pīlāru; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija ir apņēmusies panākt ES “AAA reitingu” sociālajā jomā un 2017. gada pavasarī ir paredzējusi nākt klajā ar priekšlikumu Eiropas sociālo tiesību pīlāram, kas veicinās labi funkcionējošus un iekļaujošus darba tirgus un labklājības sistēmas iesaistītajās dalībvalstīs un kalpos kā virzienrādītājs konverģences atjaunošanai, i) atjauninot spēkā esošos ES tiesību aktus, ii) uzlabojot ES ekonomikas un sociālās politikas koordināciju, cita starpā izmantojot valsts reformu centienu sociālajā jomā salīdzinošo novērtēšanu, neveidojot neefektīvas paralēlās struktūras, un iii) nodrošinot atbilstīgu finansiālu atbalstu dalībvalstu un ES līmenī; tā kā Parlamentam, kuru tiešās vēlēšanās ievēlējuši Eiropas pilsoņi, ir galvenā atbildība un uzdevums noteikt un pieņemt Eiropas sociālo tiesību pīlāru;

| D. | tā kā ekonomikas un sociālajai politikai ir jākalpo iedzīvotājiem, tostarp veicinot ilgtspējīgas un sociāli atbildīgas ekonomiskās darbības un ievērojot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un tā kā cilvēki ir arī svarīgākais faktors, kas nodrošina uzņēmuma konkurētspēju un visas ekonomikas pienācīgu darbību kopumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ekonomikas un sociālajai politikai ir jākalpo iedzīvotājiem, tostarp veicinot ilgtspējīgas un sociāli atbildīgas ekonomiskās darbības un ievērojot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un tā kā cilvēki ir arī svarīgākais faktors, kas nodrošina uzņēmuma konkurētspēju un visas ekonomikas pienācīgu darbību kopumā;

| E. | tā kā sociālais dialogs var pozitīvi ietekmēt izaugsmi, nodarbinātību un konkurētspēju; tā kā Savienībai ir pienākums atzīt un veicināt sociālo partneru lomu, veicināt dialogu starp tiem un ievērot to autonomiju, tostarp attiecībā uz algu noteikšanu, tiesībām apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus un tiesībām uz kolektīvu rīcību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi; tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāram vajadzētu mudināt sociālos partnerus un dalībvalstis noteikt augstākus standartus par tiem, par kuriem panākta vienošanās Eiropas līmenī; tā kā Komisija apspriežas ar sociālajiem partneriem par Savienības rīcības sociālās politikas jomā iespējamiem virzieniem; tā kā visu līmeņu sociālajam dialogam ir vajadzīgs pastāvīgs atbalsts; |
| --- | --- |

E.

tā kā sociālais dialogs var pozitīvi ietekmēt izaugsmi, nodarbinātību un konkurētspēju; tā kā Savienībai ir pienākums atzīt un veicināt sociālo partneru lomu, veicināt dialogu starp tiem un ievērot to autonomiju, tostarp attiecībā uz algu noteikšanu, tiesībām apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus un tiesībām uz kolektīvu rīcību saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi; tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāram vajadzētu mudināt sociālos partnerus un dalībvalstis noteikt augstākus standartus par tiem, par kuriem panākta vienošanās Eiropas līmenī; tā kā Komisija apspriežas ar sociālajiem partneriem par Savienības rīcības sociālās politikas jomā iespējamiem virzieniem; tā kā visu līmeņu sociālajam dialogam ir vajadzīgs pastāvīgs atbalsts;

| F. | tā kā ir būtiski, ka uzņēmumi rīkojas sociāli atbildīgi, patiesi ņemot vērā ilgtspējības aspektu un sabiedrības intereses; tā kā ir svarīgi lēmumu pieņemšanā iesaistīt darba ņēmējus; tā kā sociālās ekonomikas uzņēmumi, piemēram, kooperatīvi, ir labs kvalitatīvas nodarbinātības veidošanas, sociālās iekļaušanas atbalsta un līdzdalību veicinošas ekonomikas piemērs; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir būtiski, ka uzņēmumi rīkojas sociāli atbildīgi, patiesi ņemot vērā ilgtspējības aspektu un sabiedrības intereses; tā kā ir svarīgi lēmumu pieņemšanā iesaistīt darba ņēmējus; tā kā sociālās ekonomikas uzņēmumi, piemēram, kooperatīvi, ir labs kvalitatīvas nodarbinātības veidošanas, sociālās iekļaušanas atbalsta un līdzdalību veicinošas ekonomikas piemērs;

| G. | tā kā sociālās pamattiesības attiecas uz visiem cilvēkiem Eiropas Savienībā un tā kā pašreizējā Savienības tiesību sistēma, kas regulē darba, produktu un pakalpojumu tirgu, attiecas uz visām dalībvalstīm; tā kā ekonomiskā integrācija padara dalībvalstis savstarpēji atkarīgas attiecībā uz to spēju nodrošināt pienācīgus darba apstākļus un sociālo kohēziju; tā kā iekšējā tirgus darbībai ir vajadzīgs darba ņēmēju sociālo tiesību pamatkopums, lai novērstu darba apstākļu radītu konkurenci; tā kā subsidiaritātes princips, kā noteikts Līgumos, ar ierosinātās rīcības mērogu vai sekām pamato rīcību Savienības līmenī; tā kā ES sociālo mērķu sasniegšana ir atkarīga arī no valsts tiesību aktiem un labi attīstītām valsts sociālajām sistēmām; tā kā reģionālās atšķirības starp algu līmeņiem un sociālās nodrošināšanas sistēmām zināmā mērā ir neizbēgamas, bet būtu jārūpējas par to, lai nodrošinātu, ka tās nerada negatīvu spiedienu uz darba un dzīves apstākļiem; tā kā palielināta sociālā un ekonomiskā konverģence ir ļoti svarīga Savienības pienācīgai darbībai; tā kā Savienība nesaskaņo sociālā nodrošinājuma sistēmas, bet gan tās koordinē, veicina to attīstību un atvieglo efektīvu sociālo aizsardzību cilvēkiem, kas izmanto savas tiesības uz brīvu pārvietošanos; tā kā tiesiskā regulējuma attīstībai ir jābūt pieskaņotai tehnoloģiju un cita veida inovācijai, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un ar godīgu konkurenci veicinātu ekonomikas attīstību; tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai būs vajadzīga daudzlīmeņu rīcība, starpnozaru pieejas un pilnīga visu ieinteresētu personu iesaistīšana; tā kā noteikumos par darba ņēmēju atpūtas laiku vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā kopīga iknedēļas atpūtas diena, kas atzīta attiecīgās valsts vai reģiona tradīcijās un paražās; |
| --- | --- |

G.

tā kā sociālās pamattiesības attiecas uz visiem cilvēkiem Eiropas Savienībā un tā kā pašreizējā Savienības tiesību sistēma, kas regulē darba, produktu un pakalpojumu tirgu, attiecas uz visām dalībvalstīm; tā kā ekonomiskā integrācija padara dalībvalstis savstarpēji atkarīgas attiecībā uz to spēju nodrošināt pienācīgus darba apstākļus un sociālo kohēziju; tā kā iekšējā tirgus darbībai ir vajadzīgs darba ņēmēju sociālo tiesību pamatkopums, lai novērstu darba apstākļu radītu konkurenci; tā kā subsidiaritātes princips, kā noteikts Līgumos, ar ierosinātās rīcības mērogu vai sekām pamato rīcību Savienības līmenī; tā kā ES sociālo mērķu sasniegšana ir atkarīga arī no valsts tiesību aktiem un labi attīstītām valsts sociālajām sistēmām; tā kā reģionālās atšķirības starp algu līmeņiem un sociālās nodrošināšanas sistēmām zināmā mērā ir neizbēgamas, bet būtu jārūpējas par to, lai nodrošinātu, ka tās nerada negatīvu spiedienu uz darba un dzīves apstākļiem; tā kā palielināta sociālā un ekonomiskā konverģence ir ļoti svarīga Savienības pienācīgai darbībai; tā kā Savienība nesaskaņo sociālā nodrošinājuma sistēmas, bet gan tās koordinē, veicina to attīstību un atvieglo efektīvu sociālo aizsardzību cilvēkiem, kas izmanto savas tiesības uz brīvu pārvietošanos; tā kā tiesiskā regulējuma attīstībai ir jābūt pieskaņotai tehnoloģiju un cita veida inovācijai, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un ar godīgu konkurenci veicinātu ekonomikas attīstību; tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai būs vajadzīga daudzlīmeņu rīcība, starpnozaru pieejas un pilnīga visu ieinteresētu personu iesaistīšana; tā kā noteikumos par darba ņēmēju atpūtas laiku vajadzības gadījumā būtu jāņem vērā kopīga iknedēļas atpūtas diena, kas atzīta attiecīgās valsts vai reģiona tradīcijās un paražās;

| H. | tā kā Eiropas sociālās valstis ir jāatjaunina un jānostiprina, lai atbalstītu augšupēju pāreju uz darba tirgu un tā ietvaros un saglabātu ekonomisko drošību visa cilvēka mūža garumā; tā kā, darba tirgum kļūstot sarežģītākam, ir dabiski, ka arī sociālajai valstij ir jāpielāgo mehānismi un instrumenti, lai pienācīgi pārvaldītu dažādus radušos sociālos riskus; tā kā šīs atjaunināšanas procesā būtu arī jāuzlabo iedzīvotāju piekļuve sociālajai valstij un mijiedarbība ar to un jāatvieglo attiecīgo noteikumu piemērošana, tostarp attiecībā uz MVU; tā kā tomēr sociālās valsts nozīme ir plašāka – tā neattiecas tikai uz darba tirgu vien; tā kā tā cita starpā ietver arī sociālās nodrošināšanas sistēmu darbību, cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību un ieguldījumus izglītībā, bērnu aprūpē, veselības aprūpē, sociālajos pakalpojumos un citos būtiskos pakalpojumos; tā kā “sociālajiem ieguldījumiem”, kas atbalsta cilvēku attīstību no agrīnās bērnības līdz sirmam vecumam, ir izšķiroša nozīme, nodrošinot cilvēku pilnvērtīgu dalību 21. gadsimta sabiedrībā un ekonomikā; tā kā būs jāpieliek lielākas pūles, lai sasniegtu stratēģijā “Eiropa 2020” iekļauto nabadzības samazināšanās un sociālās iekļaušanas mērķi; tā kā mājokļa nodrošināšana ir neatliekami risināms jautājums daudzās dalībvalstīs un tā kā daudzas mājsaimniecības tērē salīdzinoši lielu daļu pieejamo līdzekļu par mājokli un enerģijas izmaksām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas sociālās valstis ir jāatjaunina un jānostiprina, lai atbalstītu augšupēju pāreju uz darba tirgu un tā ietvaros un saglabātu ekonomisko drošību visa cilvēka mūža garumā; tā kā, darba tirgum kļūstot sarežģītākam, ir dabiski, ka arī sociālajai valstij ir jāpielāgo mehānismi un instrumenti, lai pienācīgi pārvaldītu dažādus radušos sociālos riskus; tā kā šīs atjaunināšanas procesā būtu arī jāuzlabo iedzīvotāju piekļuve sociālajai valstij un mijiedarbība ar to un jāatvieglo attiecīgo noteikumu piemērošana, tostarp attiecībā uz MVU; tā kā tomēr sociālās valsts nozīme ir plašāka – tā neattiecas tikai uz darba tirgu vien; tā kā tā cita starpā ietver arī sociālās nodrošināšanas sistēmu darbību, cīņu pret nabadzību un sociālo atstumtību un ieguldījumus izglītībā, bērnu aprūpē, veselības aprūpē, sociālajos pakalpojumos un citos būtiskos pakalpojumos; tā kā “sociālajiem ieguldījumiem”, kas atbalsta cilvēku attīstību no agrīnās bērnības līdz sirmam vecumam, ir izšķiroša nozīme, nodrošinot cilvēku pilnvērtīgu dalību 21. gadsimta sabiedrībā un ekonomikā; tā kā būs jāpieliek lielākas pūles, lai sasniegtu stratēģijā “Eiropa 2020” iekļauto nabadzības samazināšanās un sociālās iekļaušanas mērķi; tā kā mājokļa nodrošināšana ir neatliekami risināms jautājums daudzās dalībvalstīs un tā kā daudzas mājsaimniecības tērē salīdzinoši lielu daļu pieejamo līdzekļu par mājokli un enerģijas izmaksām;

| I. | tā kā SDO Ieteikumā Nr. 202 teikts, ka sociālās aizsardzības minimumā ir jāiekļauj vismaz tādas elementāras sociālās aizsardzības garantijas kā a) piekļuve precēm un pakalpojumiem, tostarp grūtniecības un dzemdību aprūpei, jo īpaši tiem, kas valsts līmenī noteikti kā pamata veselības aprūpē ietverami un kas atbilst pieejamības, piekļuves, pieņemamības un kvalitātes kritērijiem; b) pamatienākumi bērniem vismaz valsts noteiktajā minimālo ienākumu līmenī, nodrošinot pieeju pārtikai, izglītībai, aprūpei un visām citām vajadzīgajām precēm un pakalpojumiem; c) pamatienākumi vismaz valsts noteiktajā minimālo ienākumu līmenī tām darbaspējīgā vecumā esošajām personām, kas nespēj nopelnīt pietiekamus ienākumus, jo īpaši slimības, bezdarba, grūtniecības un invaliditātes dēļ; un d) pamatienākumi vismaz valsts noteiktajā minimālo ienākumu līmenī veciem cilvēkiem; tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārā vajadzētu ņemt vērā šo definīciju un censties nodrošināt, ka šāda sociālā pamataizsardzība tiek pilnībā nodrošināta visās dalībvalstīs un, vēlams, tās prasības pat tiek pārsniegtas; tā kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir devusi noderīgu ieguldījumu šajā sakarībā, vienojoties par efektīvu un uzticamu sociālā nodrošinājuma sistēmu principiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā SDO Ieteikumā Nr. 202 teikts, ka sociālās aizsardzības minimumā ir jāiekļauj vismaz tādas elementāras sociālās aizsardzības garantijas kā a) piekļuve precēm un pakalpojumiem, tostarp grūtniecības un dzemdību aprūpei, jo īpaši tiem, kas valsts līmenī noteikti kā pamata veselības aprūpē ietverami un kas atbilst pieejamības, piekļuves, pieņemamības un kvalitātes kritērijiem; b) pamatienākumi bērniem vismaz valsts noteiktajā minimālo ienākumu līmenī, nodrošinot pieeju pārtikai, izglītībai, aprūpei un visām citām vajadzīgajām precēm un pakalpojumiem; c) pamatienākumi vismaz valsts noteiktajā minimālo ienākumu līmenī tām darbaspējīgā vecumā esošajām personām, kas nespēj nopelnīt pietiekamus ienākumus, jo īpaši slimības, bezdarba, grūtniecības un invaliditātes dēļ; un d) pamatienākumi vismaz valsts noteiktajā minimālo ienākumu līmenī veciem cilvēkiem; tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlārā vajadzētu ņemt vērā šo definīciju un censties nodrošināt, ka šāda sociālā pamataizsardzība tiek pilnībā nodrošināta visās dalībvalstīs un, vēlams, tās prasības pat tiek pārsniegtas; tā kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir devusi noderīgu ieguldījumu šajā sakarībā, vienojoties par efektīvu un uzticamu sociālā nodrošinājuma sistēmu principiem;

| J. | tā kā visas ES dalībvalstis saskaras ar kādām problēmām nodarbinātības un sociālajā jomā; tā kā sociālo tiesību īstenošana ir atkarīga arī no politikas nostādnēm un instrumentiem, ar kuriem atbalsta teritoriālo kohēziju, jo īpaši reģionos, kur ir nopietni un pastāvīgi dabas, demogrāfiskie vai ekonomiskie trūkumi, tostarp reģionos ar zemu iedzīvotāju blīvumu un zemu apdzīvotības blīvumu vai attālākajos reģionos; tā kā nelabvēlīgā situācijā esošiem reģioniem ir vajadzīgs lielāks stratēģiskais ieguldījums un atbalsts kohēzijai, lai paaugstinātu to konkurētspēju, uzlabotu viņu sociāli ekonomisko struktūru un novērstu turpmāku demogrāfisko lejupslīdi; tā kā eurozona ar savu pašreizējo makroekonomisko sistēmu, tiecoties sasniegt nodarbinātības un sociālos mērķus, kas noteikti Līgumos; tā kā tādas pietiekamas sociāli ekonomiskās drošības atjaunošanai, kas kompensētu minēto lielāko iekšējo elastību, var būt vajadzīga konkrētu sociālo mērķu, standartu un/vai finanšu instrumentu apspriešana eurozonas līmenī; |
| --- | --- |

J.

tā kā visas ES dalībvalstis saskaras ar kādām problēmām nodarbinātības un sociālajā jomā; tā kā sociālo tiesību īstenošana ir atkarīga arī no politikas nostādnēm un instrumentiem, ar kuriem atbalsta teritoriālo kohēziju, jo īpaši reģionos, kur ir nopietni un pastāvīgi dabas, demogrāfiskie vai ekonomiskie trūkumi, tostarp reģionos ar zemu iedzīvotāju blīvumu un zemu apdzīvotības blīvumu vai attālākajos reģionos; tā kā nelabvēlīgā situācijā esošiem reģioniem ir vajadzīgs lielāks stratēģiskais ieguldījums un atbalsts kohēzijai, lai paaugstinātu to konkurētspēju, uzlabotu viņu sociāli ekonomisko struktūru un novērstu turpmāku demogrāfisko lejupslīdi; tā kā eurozona ar savu pašreizējo makroekonomisko sistēmu, tiecoties sasniegt nodarbinātības un sociālos mērķus, kas noteikti Līgumos; tā kā tādas pietiekamas sociāli ekonomiskās drošības atjaunošanai, kas kompensētu minēto lielāko iekšējo elastību, var būt vajadzīga konkrētu sociālo mērķu, standartu un/vai finanšu instrumentu apspriešana eurozonas līmenī;

| K. | tā kā Eiropas darba tirgos biežāk izplatās “netipiski” jeb “nestandarta” nodarbinātības veidi, piemēram, pagaidu darbs, nebrīvprātīgs nepilna darba laika darbs, gadījuma darbs, sezonas darbs, darbs pēc pieprasījuma, atkarīga pašnodarbinātība vai darbs ar digitālu platformu starpniecību; tā kā tomēr pastāvīgas darbvietas joprojām visvairāk sekmē nodarbinātības palielināšanos, to skaitam pēdējos divarpus gados pieaugot ātrāk nekā pagaidu nodarbinātībai (28); tā kā darbaspēka pieprasījuma dažādība pieaug vairāk nekā iepriekš; tā kā dažos gadījumos tam var būt labvēlīga ietekme uz produktivitāti, darba un privātās dzīves līdzsvaru, pāreju uz darba tirgu un vēl vienas karjeras iespējas sniegšanu tiem, kam tas nepieciešams; tā kā daži nestandarta nodarbinātības veidi tomēr ir saistīti ar ilgstošu ekonomisko nedrošību un sliktiem darba apstākļiem, jo īpaši radot mazākus un nenoteiktākus ienākumus, atņemot iespēju aizsargāt tiesības, nesniedzot sociālo un veselības apdrošināšanu, nenodrošinot profesionālo identitāti un karjeras iespējas, kā arī radot grūtības darbu pēc pieprasījuma saskaņot ar privāto un ģimenes dzīvi; tā kā dinamiskam darba tirgum būtu jānodrošina, ka visiem ir iespēja darba mūžā likt lietā savas prasmes un spējas, cita starpā veselībai nekaitīgos un drošos darba apstākļos, balstoties uz aktīvu darba tirgus politiku un dzīves laikā pilnveidojot prasmes ar regulāru iesaistīšanos mūžizglītībā; tā kā attiecīgajā ES Tiesas judikatūrā ir precizēti jēdzieni “darba attiecības” un “darba ņēmējs” to piemērošanai ES tiesību aktos, neskarot dalībvalstu tiesību aktos izmantotās “darba ņēmēja” definīcijas, kas ir noteiktas izmantošanai valsts tiesību aktos saskaņā ar subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas darba tirgos biežāk izplatās “netipiski” jeb “nestandarta” nodarbinātības veidi, piemēram, pagaidu darbs, nebrīvprātīgs nepilna darba laika darbs, gadījuma darbs, sezonas darbs, darbs pēc pieprasījuma, atkarīga pašnodarbinātība vai darbs ar digitālu platformu starpniecību; tā kā tomēr pastāvīgas darbvietas joprojām visvairāk sekmē nodarbinātības palielināšanos, to skaitam pēdējos divarpus gados pieaugot ātrāk nekā pagaidu nodarbinātībai (28); tā kā darbaspēka pieprasījuma dažādība pieaug vairāk nekā iepriekš; tā kā dažos gadījumos tam var būt labvēlīga ietekme uz produktivitāti, darba un privātās dzīves līdzsvaru, pāreju uz darba tirgu un vēl vienas karjeras iespējas sniegšanu tiem, kam tas nepieciešams; tā kā daži nestandarta nodarbinātības veidi tomēr ir saistīti ar ilgstošu ekonomisko nedrošību un sliktiem darba apstākļiem, jo īpaši radot mazākus un nenoteiktākus ienākumus, atņemot iespēju aizsargāt tiesības, nesniedzot sociālo un veselības apdrošināšanu, nenodrošinot profesionālo identitāti un karjeras iespējas, kā arī radot grūtības darbu pēc pieprasījuma saskaņot ar privāto un ģimenes dzīvi; tā kā dinamiskam darba tirgum būtu jānodrošina, ka visiem ir iespēja darba mūžā likt lietā savas prasmes un spējas, cita starpā veselībai nekaitīgos un drošos darba apstākļos, balstoties uz aktīvu darba tirgus politiku un dzīves laikā pilnveidojot prasmes ar regulāru iesaistīšanos mūžizglītībā; tā kā attiecīgajā ES Tiesas judikatūrā ir precizēti jēdzieni “darba attiecības” un “darba ņēmējs” to piemērošanai ES tiesību aktos, neskarot dalībvalstu tiesību aktos izmantotās “darba ņēmēja” definīcijas, kas ir noteiktas izmantošanai valsts tiesību aktos saskaņā ar subsidiaritātes principu;

| L. | tā kā aktīva darba tirgus politika, individuālā atbildība un līdzdalība mūžizglītībā ir svarīgi integrēta darba tirgus aspekti, lai gan bezdarbu vairumā gadījumu izraisa brīvo darbvietu trūkums vai citi apstākļi ārpus personas kontroles; |
| --- | --- |

L.

tā kā aktīva darba tirgus politika, individuālā atbildība un līdzdalība mūžizglītībā ir svarīgi integrēta darba tirgus aspekti, lai gan bezdarbu vairumā gadījumu izraisa brīvo darbvietu trūkums vai citi apstākļi ārpus personas kontroles;

| M. | tā kā cilvēki, kas atrodas neaizsargātā situācijā vai biežāk cieš no diskriminācijas, piemēram, sievietes, etniskās minoritātes, ilgstoši bezdarbnieki, vecākie iedzīvotāji un personas ar invaliditāti, var pieprasīt papildu pasākumus, kas veicinātu viņu dalību darba tirgū un nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus mūža garumā; tā kā ES ir apņēmusies aplēstajiem 80 miljoniem cilvēku ar invaliditāti ES izveidot Eiropu bez šķēršļiem un tā kā nabadzības samazināšanas un nodarbinātības mērķi netiks sasniegti, ja personas ar invaliditāti netiks pilnībā integrētas ekonomikā un sabiedrībā; tā kā ES ir ratificējusi ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un tādēļ tās principi būtu jāintegrē sociālo tiesību pīlārā; tā kā krīzes negatīvā ietekme uz veselības aprūpes pieejamību bieži vien ir bijusi novēlota un tā kā daudzi cilvēki ir konstatējuši, ka nespēj izmantot veselības aprūpi, pat ja tās pakalpojumi oficiāli ir apdrošināti, galvenokārt tādēļ, ka nespēj samaksāt līdzmaksājumus vai sagaidīt savu kārtu rindā; |
| --- | --- |

M.

tā kā cilvēki, kas atrodas neaizsargātā situācijā vai biežāk cieš no diskriminācijas, piemēram, sievietes, etniskās minoritātes, ilgstoši bezdarbnieki, vecākie iedzīvotāji un personas ar invaliditāti, var pieprasīt papildu pasākumus, kas veicinātu viņu dalību darba tirgū un nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus mūža garumā; tā kā ES ir apņēmusies aplēstajiem 80 miljoniem cilvēku ar invaliditāti ES izveidot Eiropu bez šķēršļiem un tā kā nabadzības samazināšanas un nodarbinātības mērķi netiks sasniegti, ja personas ar invaliditāti netiks pilnībā integrētas ekonomikā un sabiedrībā; tā kā ES ir ratificējusi ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un tādēļ tās principi būtu jāintegrē sociālo tiesību pīlārā; tā kā krīzes negatīvā ietekme uz veselības aprūpes pieejamību bieži vien ir bijusi novēlota un tā kā daudzi cilvēki ir konstatējuši, ka nespēj izmantot veselības aprūpi, pat ja tās pakalpojumi oficiāli ir apdrošināti, galvenokārt tādēļ, ka nespēj samaksāt līdzmaksājumus vai sagaidīt savu kārtu rindā;

| N. | tā kā sievietes ES joprojām saskaras ar daudziem diskriminācijas veidiem un vēl joprojām nav pietiekami pārstāvētas visās lēmumu pieņemšanas jomās; |
| --- | --- |

N.

tā kā sievietes ES joprojām saskaras ar daudziem diskriminācijas veidiem un vēl joprojām nav pietiekami pārstāvētas visās lēmumu pieņemšanas jomās;

| O. | tā kā dzimumu līdztiesība ir noteikta ES Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un ir ES pamatvērtība; tā kā, neraugoties uz to, sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas darba tirgū kopumā (nodarbinātības līmenis vīriešiem ir 75,6 % salīdzinājumā ar 64,5 % sievietēm) un vairāk strādā nepilnas slodzes darbu un mazāk apmaksātās nozarēs, kā arī saņem zemāku samaksu par darba stundu, tādēļ veidojas vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības (16 %), kas veicina pensiju atšķirības (39 %), un šajā jomā pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm; tā kā diskriminācija dzimuma dēļ joprojām dominē darbā pieņemšanas procedūrās dalībvalstīs, neskatoties uz to, ka sievietēm ir augstāks izglītības līmenis nekā vīriešiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā dzimumu līdztiesība ir noteikta ES Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un ir ES pamatvērtība; tā kā, neraugoties uz to, sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas darba tirgū kopumā (nodarbinātības līmenis vīriešiem ir 75,6 % salīdzinājumā ar 64,5 % sievietēm) un vairāk strādā nepilnas slodzes darbu un mazāk apmaksātās nozarēs, kā arī saņem zemāku samaksu par darba stundu, tādēļ veidojas vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības (16 %), kas veicina pensiju atšķirības (39 %), un šajā jomā pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm; tā kā diskriminācija dzimuma dēļ joprojām dominē darbā pieņemšanas procedūrās dalībvalstīs, neskatoties uz to, ka sievietēm ir augstāks izglītības līmenis nekā vīriešiem;

| P. | tā kā sociālo tiesību, pakalpojumu un pienācīgu ienākumu jautājumi ir saistīti ar dzimumu, jo sievietes biežāk strādā zemāk apmaksātās darbvietās, viņas ir pakļautas augstākam nabadzības riskam un ir vairāk atkarīgas no sociālajiem pakalpojumiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā, kā arī viņas tradicionāli pilda bērnu un vecāku ģimenes locekļu aprūpētājas lomu un uzņemas galveno atbildību par mājsaimniecību vajadzību nodrošināšanu, kas kopumā ir iemesls tam, ka sieviešu pensijas ir zemākas; |
| --- | --- |

P.

tā kā sociālo tiesību, pakalpojumu un pienācīgu ienākumu jautājumi ir saistīti ar dzimumu, jo sievietes biežāk strādā zemāk apmaksātās darbvietās, viņas ir pakļautas augstākam nabadzības riskam un ir vairāk atkarīgas no sociālajiem pakalpojumiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā, kā arī viņas tradicionāli pilda bērnu un vecāku ģimenes locekļu aprūpētājas lomu un uzņemas galveno atbildību par mājsaimniecību vajadzību nodrošināšanu, kas kopumā ir iemesls tam, ka sieviešu pensijas ir zemākas;

| Q. | tā kā 2002. gada Barselonas mērķi vēl nekādā ziņā nav sasniegti, bet Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir noteikts, ka bērniem ir tiesības uz aizsardzību un aprūpi, un tā kā tas negatīvi ietekmē sieviešu dalību darba tirgū, dzimumu līdztiesību, darba un privātās dzīves līdzsvaru un sieviešu nabadzību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2002. gada Barselonas mērķi vēl nekādā ziņā nav sasniegti, bet Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir noteikts, ka bērniem ir tiesības uz aizsardzību un aprūpi, un tā kā tas negatīvi ietekmē sieviešu dalību darba tirgū, dzimumu līdztiesību, darba un privātās dzīves līdzsvaru un sieviešu nabadzību;

| R. | tā kā Eiropa var darīt daudz vairāk, attīstot tādu nozaru kopu, kas cenšas atbalstīt cilvēku veselību, zināšanas un spēju piedalīties ekonomikā; tā kā uz cilvēkiem vērstiem pakalpojumiem, piemēram, izglītībai, veselības aprūpei, bērnu aprūpei, citiem aprūpes pakalpojumiem un sportam, ir liels darbvietu radīšanas potenciāls, un tie nebūtu jāuzskata par nastu ekonomikai, bet gan par ilgtspējīgas labklājības nodrošināšanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropa var darīt daudz vairāk, attīstot tādu nozaru kopu, kas cenšas atbalstīt cilvēku veselību, zināšanas un spēju piedalīties ekonomikā; tā kā uz cilvēkiem vērstiem pakalpojumiem, piemēram, izglītībai, veselības aprūpei, bērnu aprūpei, citiem aprūpes pakalpojumiem un sportam, ir liels darbvietu radīšanas potenciāls, un tie nebūtu jāuzskata par nastu ekonomikai, bet gan par ilgtspējīgas labklājības nodrošināšanas līdzekļiem;

| S. | tā kā ir vajadzīga stratēģiska pieeja, lai risinātu problēmas, ko rada ES iedzīvotāju grupas darbspējīgā vecumā novecošana un to skaita samazināšanās, jo īpaši saistībā ar nākotnē paredzamo prasmju trūkumu un neatbilstību prasībām ES darba tirgū un demogrāfiskās slodzes rādītāju prognozes, ņemot vērā arī trešo valstu valstspiederīgos, kuri legāli dzīvo Eiropas Savienībā; tā kā ir svarīgi veicināt profesionālās mobilitātes iespējas, jo īpaši jauniešiem, tostarp tiem, kuri apgūst profesionālo izglītību, sniedzot viņiem stažēšanās iespējas, |
| --- | --- |

S.

tā kā ir vajadzīga stratēģiska pieeja, lai risinātu problēmas, ko rada ES iedzīvotāju grupas darbspējīgā vecumā novecošana un to skaita samazināšanās, jo īpaši saistībā ar nākotnē paredzamo prasmju trūkumu un neatbilstību prasībām ES darba tirgū un demogrāfiskās slodzes rādītāju prognozes, ņemot vērā arī trešo valstu valstspiederīgos, kuri legāli dzīvo Eiropas Savienībā; tā kā ir svarīgi veicināt profesionālās mobilitātes iespējas, jo īpaši jauniešiem, tostarp tiem, kuri apgūst profesionālo izglītību, sniedzot viņiem stažēšanās iespējas,

| 1. | aicina Komisiju turpmākajā darbā izmantot pārskatītos sociālās jomas acquis un ES nodarbinātības un sociālās politikas nostādnes, kā arī 2016. gada publiskās apspriešanas rezultātus, sniedzot priekšlikumus spēcīgam Eiropas sociālo tiesību pīlāram (ESTP), kurā ne tikai tiek deklarēti principi vai labie nodomi, bet arī sociālās tiesības tiek pastiprinātas ar konkrētiem un īpašiem instrumentiem (tiesību akti, politikas veidošanas mehānismi un finanšu instrumenti), ar ko pozitīvi ietekmē cilvēku dzīvi īstermiņā un vidējā termiņā un kas ļauj sniegt atbalstu 21. gadsimta Eiropas veidošanai, efektīvi ievērojot Līgumos minētos sociālos mērķus, atbalstot sociālās valstis, stiprinot kohēziju, solidaritāti un augšupvērstu konverģenci ekonomikas un sociālajā jomā, nodrošinot pienācīgu sociālo aizsardzību, samazinot nevienlīdzību, panākot ilgi gaidīto progresu nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanā, sekmējot valstu reformas ar salīdzinošo novērtēšanu un palīdzot uzlabot Ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) un ES vienotā tirgus darbību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Eiropas sociālo tiesību pīlāram vajadzētu arī palīdzēt nodrošināt pareizu starptautisko darba standartu piemērošanu un palīdzēt atjaunināt sociālās jomas acquis; uzskata, ka standarti, ko noteiks Eiropas sociālo tiesību pīlārs, būtu jāpiemēro visām valstīm, kas piedalās vienotajā tirgū, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un ka tiesību akti, pārvaldības mehānismi un finanšu instrumenti, kas ir būtiski to sasniegšanai, ir jāpiemēro visām ES dalībvalstīm; uzsver, ka sociālo tiesību pīlārs būtu jāņem vērā ES ekonomikas politikas nostādnēs; uzskata, ka konkrētie ierobežojumi, ko rada dalība eurozonā, prasa veidot konkrētus papildu sociālos mērķus un standartus un apsvērt attiecīga finanšu atbalsta ieviešanu eurozonas līmenī, saglabājot zonas atvērtību dalībvalstu, kas nav eurozonas dalībnieces, brīvprātīgai dalībai; norāda uz iespēju vajadzības gadījumā izmantot uzlaboto sadarbības mehānismu saskaņā ar LES 20. pantu, lai izveidotu stabilu Eiropas sociālo tiesību pīlāru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ESTP vajadzētu nodrošināt ES iedzīvotājiem spēcīgākus līdzekļus, ar kuriem saglabāt kontroli pār savu dzīvi, dodot viņiem iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi un realizēt savus sapņus, ko panāk, samazinot dažādus sociālos riskus, kuri rodas visa mūža garumā, un dodot iespēju cilvēkiem pilnībā piedalīties sabiedrības dzīvē un būt gataviem pielāgoties biežajām pārmaiņām tehnoloģijās un ekonomikā, tostarp piedāvājot prasmju pilnveidošanu un atbalstu uzņēmējdarbībai; uzsver, ka ESTP būtu jānodrošina, ka darba tirgi darbojas kopīgas pārticības, labklājības un ilgtspējīgas attīstības labā tādas augsti konkurētspējīgas sociālās tirgus ekonomikas kontekstā, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību un likt lietā ES līmeņa rūpniecības politiku; uzskata, ka ESTP vajadzētu to īstenot, veicinot attiecīgos sociālos standartus un mudinot sociālās valstis saglabāt sociālo kohēziju un vienlīdzību visā Eiropas Savienībā, izmantojot atbilstošas, pieejamas un finansiāli ilgtspējīgas sociālās aizsardzības sistēmas un sociālās integrācijas politikas nostādnes; uzsver, ka tam būtu arī jāveicina brīva darba ņēmēju pārvietošanās integrētākā un taisnīgākā Eiropas darba tirgū; uzsver, ka ar nodarbinātības un sociālo politiku ESTP būtu jāatbalsta arī vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminēšanas un vienādu iespēju principi; iesaka, ka tādā veidā pīlārs ļautu efektīvi īstenot esošās sociālās tiesības un ka tas pamatotos gadījumos radītu jaunas tiesības, ņemot vērā jauno tehnoloģiju un sociāli ekonomisko attīstību; uzskata, ka šādā veidā pīlārs arī stiprinās ES leģitimitāti; |
| --- | --- |

3.

Pašreizējo darba un sociālo standartu atjaunināšana

| 4. | aicina sociālos partnerus un Komisiju sadarboties, lai iesniegtu priekšlikumu pamatdirektīvai par pienācīgiem darba apstākļiem visos nodarbinātības veidos, tādā veidā paplašinot esošos minimālos standartus attiecībā uz jauna veida darba attiecībām un pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu; uzskata, ka ar šo pamatdirektīvu vajadzētu uzlabot ES tiesību aktu izpildi, palielināt juridisko noteiktību visā vienotajā tirgū un novērst diskrimināciju, papildinot spēkā esošos ES tiesību aktus un katram darba ņēmējam nodrošinot īstenojamo tiesību pamatkopumu neatkarīgi no viņa darba līguma vai darba attiecību veida, tostarp vienlīdzīgu attieksmi, darba drošību un veselības aizsardzību, aizsardzību grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā, noteikumus par darba laiku un atpūtas laiku, darba un privātās dzīves līdzsvaru, apmācības pieejamību, atbalstu strādājošajām personām ar invaliditāti, atbilstošas informācijas, konsultāciju un līdzdalības tiesības, biedrošanās brīvību un pārstāvību, darba koplīgumu slēgšanu un kolektīvu rīcību; uzsver, ka šī pamatdirektīva būtu jāpiemēro nodarbinātām personām un visiem darba ņēmējiem, kuri ir iesaistīti nestandarta nodarbinātībā, neparedzot jau spēkā esošo direktīvu grozīšanu; atgādina, ka dalībvalstis piemēro pašreiz spēkā esošās darba tiesības saskaņā ar valsts un ES tiesību aktiem; prasa arī efektīvāk un lietderīgāk īstenot un kontrolēt pašreizējo darba standartu ievērošanu, lai uzlabotu tiesību īstenojamību un novērstu nedeklarētu darbu; |
| --- | --- |

4.

Darba apstākļi

| 5. | atzīst, ka noteikta nodarbinātības līgumu dažādība ir lietderīga efektīvai darba ņēmēju un darba devēju kombināciju veidošanai; tomēr atgādina par darba tirgus duālisma risku un draudiem cilvēku nokļūšanai nedrošu darba līgumu varā bez reālām karjeras izaugsmes izredzēm; uzsver beztermiņa darba līgumu nozīmi sociāli ekonomiskās drošības garantēšanā un norāda uz ieguvumiem, ko šādi darba līgumi sniedz darba devējiem dažādās nozarēs; atbalsta arī sociāli ekonomisku uzņēmējdarbības modeļu veicināšanu; aicina Komisiju paplašināt Rakstiskā paziņojuma direktīvas (91/533/EEK) darbības jomu, lai tajā iekļautu visus nodarbinātības veidus un darba attiecības; prasa pamatdirektīvā par pienācīgiem darba apstākļiem iekļaut arī attiecīgos spēkā esošos minimuma standartus, kas jānodrošina dažās specifiskās darba attiecībās, jo īpaši:






  a) | pienācīgu mācīšanos un apmācības saturu un pienācīgus darba apstākļus, lai veicinātu stažēšanos, praksi un māceklību un nodrošinātu, ka tie kļūst par patiesiem atspēriena punktiem pārejā no izglītošanās uz darba dzīvi, kā paredzēts Padomes ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu, un ka tie ir ierobežoti laikā un neaizstāj jauniešiem nodarbinātību; atalgojuma līmenim vajadzētu būt samērīgam ar ieguldīto darbu, personas prasmēm un pieredzi, kā arī nepieciešamību ļaut darba tirgū esošajiem praktikantiem, stažieriem un mācekļiem, kas tur darbojas papildus mācību plānā paredzētajai slodzei, nodrošināt sev iztiku; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

pienācīgu mācīšanos un apmācības saturu un pienācīgus darba apstākļus, lai veicinātu stažēšanos, praksi un māceklību un nodrošinātu, ka tie kļūst par patiesiem atspēriena punktiem pārejā no izglītošanās uz darba dzīvi, kā paredzēts Padomes ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu, un ka tie ir ierobežoti laikā un neaizstāj jauniešiem nodarbinātību; atalgojuma līmenim vajadzētu būt samērīgam ar ieguldīto darbu, personas prasmēm un pieredzi, kā arī nepieciešamību ļaut darba tirgū esošajiem praktikantiem, stažieriem un mācekļiem, kas tur darbojas papildus mācību plānā paredzētajai slodzei, nodrošināt sev iztiku;

| b) | ES tiesību aktu nolūkā un neskarot valsts tiesību aktus, attiecībā uz darbu, ko veic ar digitālo platformu starpniecību, un citiem atkarīgas pašnodarbinātības veidiem — skaidru nodalījumu attiecībā uz patiesi pašnodarbinātām personām un darba attiecībās esošām personām, ņemot vērā SDO Ieteikumu Nr. 198, saskaņā ar kuru vairāku rādītāju izpilde ir pietiekama, lai noteiktu darba attiecības; tāpēc būtu precīzi jādefinē platformas statuss un pamatpienākumi, klients un persona, kas veic darbu; būtu jāievieš arī sadarbības noteikumu minimuma standarti ar pilnīgu un visaptverošu informāciju pakalpojumu sniedzējam par viņa tiesībām un pienākumiem, darba tiesībām, attiecīgo sociālās aizsardzības līmeni un darba devēja identitāti; nodarbinātām personām un patiesi pašnodarbinātām personām, kuras ir nodarbinātas ar tiešsaistes platformu starpniecību, vajadzētu būt tādām pašām tiesībām kā pārējās tautsaimniecības nozarēs nodarbinātām personām un būtu jāsaņem aizsardzība, ko sniedz dalība sociālās nodrošināšanas un veselības apdrošināšanas shēmās; dalībvalstīm būtu jānodrošina darba attiecību nosacījumu un apstākļu pienācīga uzraudzība, novēršot ļaunprātīgu izmantošanu, kas izriet no platformu dominējošā stāvokļa; |
| --- | --- |

b)

ES tiesību aktu nolūkā un neskarot valsts tiesību aktus, attiecībā uz darbu, ko veic ar digitālo platformu starpniecību, un citiem atkarīgas pašnodarbinātības veidiem — skaidru nodalījumu attiecībā uz patiesi pašnodarbinātām personām un darba attiecībās esošām personām, ņemot vērā SDO Ieteikumu Nr. 198, saskaņā ar kuru vairāku rādītāju izpilde ir pietiekama, lai noteiktu darba attiecības; tāpēc būtu precīzi jādefinē platformas statuss un pamatpienākumi, klients un persona, kas veic darbu; būtu jāievieš arī sadarbības noteikumu minimuma standarti ar pilnīgu un visaptverošu informāciju pakalpojumu sniedzējam par viņa tiesībām un pienākumiem, darba tiesībām, attiecīgo sociālās aizsardzības līmeni un darba devēja identitāti; nodarbinātām personām un patiesi pašnodarbinātām personām, kuras ir nodarbinātas ar tiešsaistes platformu starpniecību, vajadzētu būt tādām pašām tiesībām kā pārējās tautsaimniecības nozarēs nodarbinātām personām un būtu jāsaņem aizsardzība, ko sniedz dalība sociālās nodrošināšanas un veselības apdrošināšanas shēmās; dalībvalstīm būtu jānodrošina darba attiecību nosacījumu un apstākļu pienācīga uzraudzība, novēršot ļaunprātīgu izmantošanu, kas izriet no platformu dominējošā stāvokļa;

| c) | ierobežojumi attiecībā uz darbu pēc pieprasījuma — nulles stundu līgumi būtu jāaizliedz, ņemot vērā ārkārtīgi lielo nedrošību, ko tie rada; |
| --- | --- |

c)

ierobežojumi attiecībā uz darbu pēc pieprasījuma — nulles stundu līgumi būtu jāaizliedz, ņemot vērā ārkārtīgi lielo nedrošību, ko tie rada;

| 6. | atzīst pēdējās desmitgadēs novēroto darbaspēka īpatsvara samazināšanos kopējos ieņēmumos Eiropā; uzsver vajadzību pēc atjaunotas augšupējas sociālās konverģences un vajadzību novērst darba samaksas atšķirības visā ES, lai palielinātu pieprasījumu, nodrošinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un samazinātu nevienlīdzību; atzīst, ka pienācīga apmēra atalgojums ir svarīgs līdzeklis, lai novērstu nodarbinātu personu nabadzību; aicina Komisiju aktīvi atbalstīt plašāku darba koplīgumu izplatību saskaņā ar dalībvalstu nacionālajām tradīcijām un praksi un pienācīgi ievērojot sociālo partneru autonomiju; iesaka atbilstošos gadījumos noteikt algu minimālo līmeni valsts minimālās algas veidā, pienācīgi ievērojot katras dalībvalsts praksi un apspriežoties ar sociālajiem partneriem; aicina Komisiju palīdzēt īstenot paraugprakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka tiesības uz veselībai nekaitīgiem un drošiem darba apstākļiem ietver arī aizsardzību pret riskiem darbvietā, kā arī darba laika ierobežojumus un noteikumus par minimālo atpūtas laiku un ikgadējo atvaļinājumu; mudina dalībvalstis pilnībā īstenot attiecīgos tiesību aktus; gaida Komisijas priekšlikumus konkrētiem pasākumiem, ar kuriem šīs visu darba ņēmēju, tostarp sezonas strādnieku un līgumdarbinieku, tiesības efektīvi ievēro, un iekļaut arī visus pasākumus, ar kuriem novērš vardarbību pret sievietēm un uzmākšanos viņām; norāda, ka šādiem pasākumiem būtu jābalstās uz ietekmes novērtējumu, kurā būtu atspoguļotas visas pašreizējās zināšanas par riskiem veselībai un drošībai un ņemti vērā jaunie nodarbinātības veidi, kuri saistīti ar digitalizāciju un citiem tehnoloģiju sasniegumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, cik svarīgas ir tiesības uz kolektīvām sarunām un rīcību, kas ir ES primārajos tiesību aktos nostiprinātas pamattiesības; cer, ka Komisija palielinās konkrētu atbalstu, lai stiprinātu un ņemtu vērā sociālo dialogu visos līmeņos un nozarēs, jo īpaši tajos, kur tas nav pietiekami attīstīts, vienlaikus ņemot vērā dažādo praksi dalībvalstīs; atzīst ieguvumus, ko sniedz darba ņēmēju iesaistīšana uzņēmuma, tostarp starptautisku uzņēmumu, pārvaldībā, un vajadzību uzlabot to informēšanu, konsultēšanu un līdzdalību, tostarp arī nolūkā lietderīgi izmantot jaunos darba organizēšanas veidus, nodrošinot jēgpilnu un ienesīgu darbu un paredzot pārmaiņas ekonomikā; prasa uzraudzīt Eiropas tiesību aktu par Eiropas Uzņēmumu padomēm piemērošanu un darba ņēmēju informēšanu un konsultēšanu, kā arī veikt efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu uzņēmumu pārstrukturēšanu sociāli atbildīgā veidā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir vajadzīgi visaptveroši, ticami un sistemātiski atjaunināti darba un nodarbinātības kvalitātes dati, ko var izmantot darba un nodarbinātības kvalitātes uzraudzībai laika gaitā un kas sniedz pierādījumus politikas veidošanai šajā jomā; aicina Eurofound turpināt pilnveidot savas darbības, nodrošinot darba kvalitātes un darba apstākļu uzraudzību ar Eiropas darba apstākļu apsekojumu, kura pamatā ir darba kvalitātes jēdziens, kas ietver ieņēmumu, perspektīvas, fiziskās vides, sociālās vides, darba intensitātes, prasmju izmantošanas un izvēles un darba laika kvalitāti; aicina Eurofound turpināt pilnveidot pētījumus par politiku, līgumiem ar sociālajiem partneriem un uzņēmumu praksi, kas atbalsta labāku darba kvalitāti un darba apstākļus; |
| --- | --- |

9.

Piemērota un ilgtspējīga sociālā aizsardzība

| 10. | norāda, ka tiesības uz sociālo aizsardzību ir individuālas tiesības; atbalsta sociālās aizsardzības pabalstu un kvalitatīvu sociālo pakalpojumu integrētāku sniegšanu, jo tas ir veids, kā sociālo valsti padarīt saprotamāku un pieejamāku, vienlaikus nevājinot sociālo aizsardzību; uzsver, ka visā cilvēka mūža garumā jānodrošina atbilstīga sociālā aizsardzība un jāveic sociālie ieguldījumi, sniedzot iespēju visiem pilnībā piedalīties sabiedriskajā dzīvē un ekonomikā un uzturēt pienācīgu dzīves līmeni; norāda uz to, cik svarīgi ir iedzīvotājus informēt par sociālajām tiesībām un pieejamo e-pārvaldes risinājumu potenciālu, tostarp varbūt arī par Eiropas sociālās drošības karti, kas sniedz spēcīgas datu aizsardzības garantijas un kas varētu uzlabot ES sociālās drošības koordinēšanu un individuālo izpratni un palīdzēt mobilajiem darba ņēmējiem noskaidrot un saglabāt savas iemaksas un tiesības to mītnes un uzņēmējā valstī un kas atvieglotu valsts darba inspekciju darbu; uzsver, ka liela nozīme ir individualizēta un tieša atbalsta sniegšanai, jo īpaši atstumtām un neaizsargātam mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atbalsta nozīmi, kāda ir vispārējai piekļuvei savlaicīgai, labas kvalitātes un izmaksu ziņā pieejamai profilaktiskajai un ārstnieciskajai veselības aprūpei un zālēm; uzskata to par tiesībām, kas jānodrošina arī lauku apvidos un pārrobežu reģionos; uzsver, ka visiem iedzīvotājiem ir jāsaņem veselības apdrošināšana; piekrīt, ka lielāka profilaktiskā veselības aprūpe un slimību profilakse ir pašsaprotams sociālais ieguldījums, kas atmaksājas arī tādā veidā, ka personas noveco labākā veselības stāvoklī; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apzinās, ka dzīves ilguma pieaugums un darbaspēka samazināšanās rada problēmas pensiju sistēmu ilgtspējai un piemērotībai un solidaritātes nodrošināšanai starp paaudzēm; norāda, ka sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības novēršanai šajā sakarībā arī jābūt prioritātei; vēlreiz apstiprina, ka labākais risinājums ir palielināt vispārējo nodarbinātības līmeni, ieviešot nodarbinātības modeļus, kas saistīti ar pilnu pensijas apdrošināšanas segumu, un īpašu uzmanību pievēršot jaunākajām paaudzēm un tiem, kuri ir visvairāk atstumti no darba tirgus; uzskata, ka pensionēšanās vecumam būtu jāatspoguļo ne tikai paredzamais mūža ilgums, bet arī tādi citi valsts līmenī noteikti faktori kā darba ražīgums, demogrāfiskās slodzes koeficients un atšķirības darba grūtības pakāpē; atgādina par ieguldījumu aktīvas novecošanas jomā nozīmi un tādu pasākumu nozīmi, kas ļauj pensijas vecumu sasniegušiem cilvēkiem izvēlēties turpināt vēlamās intensitātes darbu, vienlaikus nodrošinot iespēju saņemt daļēju pensiju, ja viņi nestrādā pilnu slodzi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju veikt analīzi pēc būtības par paraugpraksi, lai palīdzētu dalībvalstīm aprēķināt minimālās pensijas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | iesaka, ka visiem darba ņēmējiem vajadzētu būt apdrošinātiem pret bezdarbu vai piespiedu nepilna laika darbu, tostarp jāsaņem palīdzība darba meklēšanā un atbalsts apmācībā/ pārkvalificēšanā atbilstīgi nosacījumiem, kas katrā dalībvalstī noteikti, saskaņojot ar sociālajiem partneriem; atgādina, ka atbilstīgi bezdarbnieka pabalsti uzlabo darba meklēšanas procesu un tā labvēlīgi ietekmē produktivitāti, turklāt tiem ir būtiska nozīme nabadzības novēršanā un samazināšanā; uzskata, ka ESTP būtu jāierosina valsts bezdarba apdrošināšanas shēmu kvalitātes kritēriji, jo īpaši attiecībā uz šādu tiesību nodrošināšanu, izmantošanas prasībām, saikni starp pabalstu izmaksas ilgumu un vidējo darba meklēšanas laiku valstī un tā atbalsta kvalitāti, ko sniedz nodarbinātības dienesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver pienācīgu minimālo ienākumu shēmu nozīmi cilvēka cieņas saglabāšanā un nabadzības un sociālās atstumtības novēršanā, kā arī šo shēmu kā sociālo ieguldījumu veida nozīmi, lai sniegtu cilvēkiem iespēju piedalīties sabiedrībā un apmācībā un/vai meklēt darbu; aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt minimālo ienākumu shēmas Eiropas Savienībā, tostarp to, vai minētās shēmas nodrošina mājsaimniecībām iztiku; aicina Komisiju un dalībvalstis, pamatojoties uz to, novērtēt, kādā veidā un ar kādiem līdzekļiem visās dalībvalstīs nodrošināt pienācīgus minimālos ienākumus, un apsvērt turpmākus pasākumus, ar ko atbalstīt sociālo konverģenci visā Eiropas Savienībā, ņemot vērā ekonomiskos un sociālos apstākļus katrā dalībvalstī, kā arī ar valstu tradīcijas un praksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzstāj, ka personu ar invaliditāti tiesības būtu jāintegrē visā sociālo tiesību pīlārā, izmantojot uz cilvēktiesībām pamatotu pieeju saskaņā ar ES un tās dalībvalstu saistībām, kas noteiktas ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD); uzskata, ka noteikumos jāparedz vismaz:






  — | tiesības uz pienācīgu darbu bez ierobežojumiem pilnībā iekļaujošā, atvērtā un pieejamā darba vidē un darba tirgū; |
| --- | --- | --- |

16.

—

tiesības uz pienācīgu darbu bez ierobežojumiem pilnībā iekļaujošā, atvērtā un pieejamā darba vidē un darba tirgū;

| — | īpašām individuālajām vajadzībām pielāgoti pakalpojumi un pamatienākumu nodrošinājums, kas ļauj nodrošināt pienācīgus dzīves apstākļus un sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

—

īpašām individuālajām vajadzībām pielāgoti pakalpojumi un pamatienākumu nodrošinājums, kas ļauj nodrošināt pienācīgus dzīves apstākļus un sociālo iekļaušanu;

| — | brīvas pārvietošanās garantēšana un pakalpojumu pārnesamība visās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

brīvas pārvietošanās garantēšana un pakalpojumu pārnesamība visās ES dalībvalstīs;

| — | iekļaujoša izglītība un apmācība, tostarp noteikumi par atbilstīgām digitālām prasmēm; |
| --- | --- |

—

iekļaujoša izglītība un apmācība, tostarp noteikumi par atbilstīgām digitālām prasmēm;

| — | īpaši noteikumi par personu ar invaliditāti, jo īpaši personu ar intelektuālās un psihosociālās attīstības traucējumiem vai personu, kam atņemta tiesībspēja un rīcībspēja, aizsardzību pret ekspluatāciju un piespiedu darbu; |
| --- | --- |

—

īpaši noteikumi par personu ar invaliditāti, jo īpaši personu ar intelektuālās un psihosociālās attīstības traucējumiem vai personu, kam atņemta tiesībspēja un rīcībspēja, aizsardzību pret ekspluatāciju un piespiedu darbu;

| 17. | ar bažām norāda, ka piekļuve ilgtermiņa aprūpei un tās pieejamība izmaksu ziņā joprojām ir liela problēma Eiropā, kas liek oficiāli nereģistrētajiem ģimenes aprūpētājiem palikt mājās un liedz viņiem turpināt savu profesionālo karjeru; pauž nožēlu, ka ar darba aģentūru starpniecību nolīgtie vai oficiāli nereģistrētie aprūpētāji bieži tiek izmantoti ļaunprātīgi; uzskata piekļuvi augstas kvalitātes un pieņemamiem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem, tostarp aprūpei mājās un patstāvīgas dzīvošanas shēmām, par tiesībām, kas būtu jānodrošina, piesaistot atbilstoši kvalificētus speciālistus, kuri nodarbināti pienācīgos darba apstākļos; uzskata – lai nepieļautu institucionalizāciju un nabadzības risku, būtu jānodrošina, ka mājsaimniecībām, jo īpaši mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, ir pieejami atbilstīgi publiskie pakalpojumi un palīdzība; atkārto savu prasību iesniegt tiesību akta priekšlikumu par aprūpētāja atvaļinājumu, lai ierobežotu to, ka atalgojumu un sociālās aizsardzības tiesības ietekmē tas, ka darba ņēmējam uz laiku ir jāuzņemas rūpes par radiniekiem; aicina Komisiju paredzēt konkrētu darbības plānu šajā jomā, tostarp noteikt Barselonas mērķiem līdzīgus mērķus attiecībā uz vecu cilvēku, personu ar invaliditāti un citu apgādājamo personu aprūpi, un uzraudzības instrumentus kvalitātes, piekļuves un pieejamības izmaksu ziņā novērtēšanai; prasa arī vairāk dalīties ar labo praksi šajā jomā un to izmantot; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka bērnu nabadzība ir galvenais jautājums, saistībā ar kuru Eiropai būtu jāveic vērienīgi pasākumi; uzskata, ka tiesības uz vispārējo izglītību, veselības aprūpi un sociālo nodrošinājumu ir pamatnosacījumi nabadzības, īpaši bērnu nabadzības, novēršanai; ņemot vērā šo mērķi, aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt steidzamu ieteikuma “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” īstenošanu un veikt konkrētus pasākumus visās dalībvalstīs bērna garantijas īstenošanai, lai katram bērnam, kam patlaban draud nabadzības risks, būtu piekļuve bezmaksas veselības aprūpei, bezmaksas izglītībai, bezmaksas bērnu aprūpei, pienācīgam mājoklim un pilnvērtīgam uzturam; norāda uz saiknes nepieciešamību ar programmām, kas vecākiem piedāvā atbalstu un iespējas izkļūt no sociālās atstumtības un iekļauties darba tirgū; atzīst, ka šādu politikas nostādņu īstenošanai ir vajadzīgs atbilstīgs finansējums dalībvalstu līmenī un Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalsts; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis nodrošināt tiesības uz pienācīgu mājokli, garantējot visiem iedzīvotājiem piekļuvi kvalitatīviem un izmaksu ziņā pieejamiem piemērotas platības mājokļiem, lai novērstu un mazinātu bezpajumtniecību nolūkā to pakāpeniski likvidēt; mudina tās pieņemt valsts tiesību aktus un/vai citus vajadzīgos pasākumus, ar kuriem piekļuvi sociālajiem mājokļiem vai atbilstīgiem mājokļa pabalstiem nodrošina trūcīgām personām un ģimenēm, tostarp arī bezpajumtniekiem, un aizsargāt neaizsargātās personas un nabadzīgās mājsaimniecības pret izlikšanu no mājokļa vai piedāvāt tām atbilstošus alternatīvos mājokļus; prasa mājokļu nodrošināšanas pasākumus papildināt ar attiecīgiem sociālajiem pakalpojumiem, kas atbalsta sociālo un ekonomisko iekļaušanu; prasa veikt efektīvus pasākumus, lai palīdzētu jauniešiem ar zemiem ienākumiem izveidot savas mājsaimniecības; uzsver, ka ieguldījumi energoefektīvu sociālo mājokļu jomā nodrošina daudzpusējus ieguvumus nodarbinātības, vides, enerģētiskās nabadzības mazināšanas un sociālo tiesību īstenošanas jomā; prasa Eiropas finanšu instrumentus vairāk izmantot tam, lai atbalstītu pilsētu atjaunošanu un piekļuves un izmaksu ziņā pieejamu, energoefektīvu mājokļu nodrošināšanu un attīstītu sociālo mājokļu nozari reģionos, kuros šī joma nav attīstīta; prasa atcelt nabadzības visu veidu kriminalizēšanu, piemēram, netaisnīgu sodīšanu par bezpajumtniecību vai citu veidu materiālo nenodrošinātību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prasa pieņemt atbilstošus pasākumus, tostarp, ja nepieciešams, likumdošanas uzlabojumus, ar kuriem visiem nodrošina piekļuves un izmaksu ziņā pieejamus, labas kvalitātes vispārējas nozīmes sociālos pakalpojumus, kā arī citus vispārējas nozīmes pakalpojumus vai arī tādus būtiskus pakalpojumus kā ūdensapgāde, atkritumu apsaimniekošana, izglītība, veselības aprūpe, elektroniskie sakari, ātrdarbīgs platjoslas pieslēgums, enerģētika, transports un finanšu pakalpojumi; uzsver publiskā sektora pakalpojumu sniedzēju, kuriem ir pietiekams aprīkojums un personāls, sociālo uzņēmumu un bezpeļņas organizāciju svarīgo nozīmi šajā jomā, ņemot vērā to, ka to galvenais mērķis ir pozitīvas sociālās ietekmes nodrošināšana; norāda arī uz sociālās ekonomikas uzņēmumu svarīgo lomu šo pakalpojumu sniegšanā un iekļaujošāka darba tirgus veidošanā; prasa novērst esošo juridisko nenoteiktību, ar ko saskaras valsts iestādes, finansējot vispārējas nozīmes sociālos pakalpojumus; atbalsta sociālā kritērija izmantošanu publiskajā iepirkumā; atgādina, ka īpaši lauku teritorijām ir nepieciešams turpmāks atbalsts, lai modernizētu infrastruktūru un uzturēt dinamisku ekonomiku; norāda arī uz finanšu izglītības, kas palīdz novērst mājsaimniecību pārāk lielās parādsaistības, juridiskās palīdzības un citu mehānismu nozīmi, kas aizsargā aizņēmējus pret agresīvu praksi un atbalsta viņus šajā jomā, kā arī sniedz viņiem otro iespēju; |
| --- | --- |

20.

Vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum

| 21. | uzskata, ka arvien digitalizētākā mūsdienu pasaulē mazkvalificētām personām ir ne vien mazākas nodarbinātības iespējas, bet tās ir arī neaizsargātākas pret ilgstošu bezdarbu un saskaras ar lielākām grūtībām piekļūt pakalpojumiem un pilnvērtīgi piedalīties sabiedriskajā dzīvē, un šāda situācija kaitē ne vien pašai personai, bet arī ļoti dārgi izmaksā ekonomikai un sabiedrībai kopumā; tādēļ atbalsta prasmju garantiju kā jaunas tiesības ikvienam visa mūža garumā iegūt 21. gadsimtā vajadzīgās pamatprasmes, tostarp prasmi lasīt, rakstīt un rēķināt, digitālās prasmes un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, kritisku domāšanu, sociālās prasmes un citas prasmes, kas nepieciešamas zaļajā aprites ekonomikā, ņemot vērā jaunās nozares un galvenās izaugsmes jomas un nodrošinot pilnīgu to cilvēku iesaistīšanu, kuri atrodas nelabvēlīgā stāvoklī, tostarp personu ar invaliditāti, patvēruma meklētāju, ilgtermiņa bezdarbnieku un nepietiekami pārstāvēto grupu iesaistīšanu; uzsver, ka izglītības sistēmām vajadzētu būt iekļaujošām, vienlīdzīgi nodrošinot kvalitatīvu izglītību visiem iedzīvotājiem, sniedzot visiem iespēju būt aktīviem Eiropas pilsoņiem, nodrošinot viņu iespējas turpmāk mācīties un spēt pilnveidoties visa mūža garumā un reaģējot uz sabiedrības un darba tirgus vajadzībām; uzskata, ka par obligātu nosacījumu 21. gadsimta Eiropā būtu jāizvirza vidējās izglītības iegūšana un ka ir jānodrošina piekļuve attiecīgām programmām, lai visiem jauniešiem, kuri pametuši mācības, nepabeidzot pamatskolu vai vidusskolu, sniegtu otro iespēju; uzskata, ka prasmju garantijā vajadzētu ietvert izglītības vajadzību individualizētu novērtēšanu, kvalitatīvas mācīšanās iespējas un iegūto prasmju un zināšanu sistemātisku apstiprināšanu, nodrošinot iespēju viegli panākt to atzīšanu darba tirgū; norāda, ka ir jānodrošina vispārēja piekļuve platjoslas tīkliem, lai nodrošinātu digitālās prasmes; uzsver prasmju garantiju, kas ir svarīgs sociālais ieguldījums, kuram vajadzīga atbilstoša īstenošana un pienācīgs finansējums, tostarp ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalstu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž bažas par sociāli ekonomiskās nenoteiktības izplatīšanos un darba apstākļu pasliktināšanos daudziem darba ņēmējiem; atzīst, ka daudziem darba ņēmējiem, kuri ir iesaistīti nestandarta nodarbinātībā, ir grūti darbā īstenot savas tiesības vai piekļūt sociālā nodrošinājuma pabalstiem un ka sievietes un migranti ar šo problēmu saskaras daudz lielākā mērā; aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt direktīvas par noteiktu darba laiku, direktīvas par nepilnu darba laiku un direktīvas par pagaidu darba aģentūrām īstenošanu un ieviešanu; aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai uzlabotu to sociālo tiesību pārnesamību, kas iegūtas dažādos darbos; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pietiekamas iespējas dalībvalstu līmenī nodrošināt pienācīgu sociālo aizsardzību personām neatkarīgi no viņu nodarbinātības veida, standarta vai nestandarta darba attiecībām vai pašnodarbinātas personas statusa; aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu šajā jautājumā; jo īpaši uzskata, ka:






  a) | dalībvalstīm sociālās apdrošināšanas shēmas būtu jāorganizē tā, lai dotu iespēju visām personām – neatkarīgi no to nodarbinātības veida un darba attiecībām – un pašnodarbinātām personām uzkrāt tiesības, kas garantē ienākumu drošību tādās situācijās kā bezdarbs, piespiedu nepilna laika darbs, veselības problēmas, vecums vai karjeras pārtraukumi bērnu audzināšanas, cita veida aprūpes vai mācību dēļ; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

dalībvalstīm sociālās apdrošināšanas shēmas būtu jāorganizē tā, lai dotu iespēju visām personām – neatkarīgi no to nodarbinātības veida un darba attiecībām – un pašnodarbinātām personām uzkrāt tiesības, kas garantē ienākumu drošību tādās situācijās kā bezdarbs, piespiedu nepilna laika darbs, veselības problēmas, vecums vai karjeras pārtraukumi bērnu audzināšanas, cita veida aprūpes vai mācību dēļ;

| b) | visām personām visos nodarbinātības veidos, darba attiecībās un pašnodarbinātības statusā, sākot ar pirmo ienākšanu darba tirgū, ir jābūt personīgās darbības kontam, kas ir viegli pieejams, izmantojot personisku kontaktu un elektroniskos saziņas līdzekļus, un tajā ir pienācīgi ņemtas vērā personu ar invaliditāti vajadzības, lai šādā kontā viņi varētu iepazīties ar savām uzkrātajām sociālajām tiesībām un citām sociālajām tiesībām, tostarp uz mūžizglītību, un varētu attiecīgā gadījumā uzzināt šādu tiesību pārnesamību uz citu dalībvalsti; šādiem personīgās darbības kontiem vajadzētu būt izmaksu ziņā rentabli pieejamiem un nodrošināt pienācīgu datu aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

visām personām visos nodarbinātības veidos, darba attiecībās un pašnodarbinātības statusā, sākot ar pirmo ienākšanu darba tirgū, ir jābūt personīgās darbības kontam, kas ir viegli pieejams, izmantojot personisku kontaktu un elektroniskos saziņas līdzekļus, un tajā ir pienācīgi ņemtas vērā personu ar invaliditāti vajadzības, lai šādā kontā viņi varētu iepazīties ar savām uzkrātajām sociālajām tiesībām un citām sociālajām tiesībām, tostarp uz mūžizglītību, un varētu attiecīgā gadījumā uzzināt šādu tiesību pārnesamību uz citu dalībvalsti; šādiem personīgās darbības kontiem vajadzētu būt izmaksu ziņā rentabli pieejamiem un nodrošināt pienācīgu datu aizsardzību;

| c) | digitālo platformu un citu starpnieku uzdevums būtu ziņot kompetentajām iestādēm par visiem darba piedāvājumiem, kuri pieņemti, izmantojot to starpniecību, lai nodrošinātu atbilstīgus ieguldījumus un aizsardzību, paredzot sociālo nodrošinājumu un veselības apdrošināšanu visiem darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

c)

digitālo platformu un citu starpnieku uzdevums būtu ziņot kompetentajām iestādēm par visiem darba piedāvājumiem, kuri pieņemti, izmantojot to starpniecību, lai nodrošinātu atbilstīgus ieguldījumus un aizsardzību, paredzot sociālo nodrošinājumu un veselības apdrošināšanu visiem darba ņēmējiem;

| 23. | norāda, ka profesionālajām pārmaiņām ir vajadzīgi atbilstoši ieguldījumi gan valsts nodarbinātības dienestu institucionālās jaudas ziņā, gan nodrošinot individuālu palīdzību darba meklēšanā un kvalifikācijas celšanā pēc iespējas agrākā posmā; uzskata, ka tāda aktīva nodarbinātības politika kā palīdzība apmācības un darbā iekārtošanas jomā ir lietderīgs instruments, lai bezdarbniekus – neatkarīgi no viņu vecuma – no jauna integrētu darba tirgū; atgādina par Eiropas Sociālā fonda noderīgumu, atbalstot aktīvu darba tirgus politiku Eiropā, un par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, kas atbalsta pārkvalificēšanos un atgriešanos darbā pēc reģionāliem ekonomikas satricinājumiem un masveida atlaišanas no darba; turklāt atgādina par sociālās apdrošināšanas shēmu būtisko nozīmi, sniedzot atbalstu drošu karjeras pārmaiņu īstenošanai; uzsver, ka būtu jānodrošina karjeras un dzīves cikla laikā uzkrāto sociālo tiesību saglabāšana un pārnesamība, lai veicinātu darbvietu maiņu un profesionālās pārmaiņas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka aktīva nodarbinātības politika nozīmē valsts atbalstu attīstības nozarēm, kurām ir būtisks nodarbinātības potenciāls, un daudzās valstīs arī vajadzību palielināt valsts nodarbinātības dienestu lomu un nodrošināt, ka tām ir pietiekama administratīvā kapacitāte, lai uzņemtos tiešu kontaktu ar uzņēmumiem, nodrošinot pārkvalificēšanos un cita veida palīdzību darba meklētājiem saskaņā ar darba meklētāju profilu un vietējās ekonomikas vajadzībām; prasa pilnībā īstenot garantiju jauniešiem attiecībā uz visiem cilvēkiem, kuri jaunāki par 30 gadiem, liekot uzsvaru uz kvalitatīvu piedāvājumu un efektīvu visu NEET iesaistīšanu, un Padomes ieteikumu par ilgtermiņa bezdarbniekiem, tostarp izstrādājot papildu pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šīs politikas nostādņu pieejamību personām, kam vajadzīgs atbalsts; uzsver, ka ir jāņem vērā vecāko darba ņēmēju un darba meklētāju vajadzības un jāveicina sadarbība starp gados jauniem un vecākiem darba ņēmējiem; uzsver, ka šīs politikas jomas veido svarīgas strukturālās reformas un sociālos ieguldījumus, kuriem ir vajadzīgs pienācīgs Eiropas un valstu līmeņa finansējums, tostarp no Eiropas Sociālā fonda, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas un/vai citiem instrumentiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka sievietes biežāk saskaras ar nestabilu un slikti apmaksātu nodarbinātību un piedzīvo karjeras pārtraukumus un ka tas ietekmē visu viņu dzīvi; uzskata, ka būtisks progress ir steidzami nepieciešams dzimumu līdztiesības un darba un privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanas jomā, lai novērstu pieaugošo diskrimināciju; gaida Komisijas priekšlikumus šajā jomā, kā paziņots tās 2017. gada darba programmā, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:






  a) | ir jānostiprina esošie mehānismi, ar kuriem nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, ir jānovērš pastāvošās algu un vīriešu un sieviešu pensiju atšķirības un jāsamazina profesiju segregācija; šajā sakarībā būtu jāuzrauga Direktīvas 2006/54/EK ieviešana un īstenošana, un direktīva vajadzības gadījumā būtu jāpārskata; ir jāturpina īstenot Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020) un Stratēģisko iesaisti dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam, tostarp ar gada ziņojumiem par dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- | --- |

25.

a)

ir jānostiprina esošie mehānismi, ar kuriem nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, ir jānovērš pastāvošās algu un vīriešu un sieviešu pensiju atšķirības un jāsamazina profesiju segregācija; šajā sakarībā būtu jāuzrauga Direktīvas 2006/54/EK ieviešana un īstenošana, un direktīva vajadzības gadījumā būtu jāpārskata; ir jāturpina īstenot Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020) un Stratēģisko iesaisti dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam, tostarp ar gada ziņojumiem par dzimumu līdztiesību;

| b) | ir vajadzīgi jauni un iedarbīgi Eiropas un dalībvalstu līmeņa pasākumi profesionālās, privātās un ģimenes dzīves līdzsvarošanai, tostarp tiesību aktu priekšlikumi par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, paternitātes atvaļinājumu, bērna kopšanas atvaļinājumu, aprūpētāja atvaļinājumu, piekļuvi kvalitatīviem aprūpes pakalpojumiem, un elastīgi darba laika noteikumi; ir jāmudina visu darba ņēmēju kategoriju vīriešus un sievietes vienlīdzīgi izmantot atvaļinājumus, lai uzlabotu sieviešu piekļuvi darba tirgum un viņu stāvokli tajā, palielinot tēva nozīmi bērnu audzināšanā, un veicinātu darba un privātās dzīves līdzsvaru; Komisijai vajadzētu arī atbalstīt dalībvalstis paraugprakses apmaiņā un pārņemšanā šajā jomā; |
| --- | --- |

b)

ir vajadzīgi jauni un iedarbīgi Eiropas un dalībvalstu līmeņa pasākumi profesionālās, privātās un ģimenes dzīves līdzsvarošanai, tostarp tiesību aktu priekšlikumi par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, paternitātes atvaļinājumu, bērna kopšanas atvaļinājumu, aprūpētāja atvaļinājumu, piekļuvi kvalitatīviem aprūpes pakalpojumiem, un elastīgi darba laika noteikumi; ir jāmudina visu darba ņēmēju kategoriju vīriešus un sievietes vienlīdzīgi izmantot atvaļinājumus, lai uzlabotu sieviešu piekļuvi darba tirgum un viņu stāvokli tajā, palielinot tēva nozīmi bērnu audzināšanā, un veicinātu darba un privātās dzīves līdzsvaru; Komisijai vajadzētu arī atbalstīt dalībvalstis paraugprakses apmaiņā un pārņemšanā šajā jomā;

| 26. | atgādina, ka ES Pamattiesību harta aizliedz jebkāda veida diskrimināciju tādu iemeslu dēļ kā dzimums, rase, ādas krāsa, etniskā un sociālā izcelsme, ģenētiskās īpašības, valoda, ticība vai pārliecība, politiskie vai jebkuri citi uzskati, piederība nacionālai minoritātei, īpašums, izcelsme, invaliditāte, vecums vai dzimumorientācija; uzsver, ka visiem cilvēkiem vajadzētu būt vienlīdzīgām iespējām mūža garumā, tostarp darba meklēšanā un darbā; uzsver vajadzību pareizi piemērot Vienlīdzīgas nodarbinātības direktīvu (2000/78/EK) un Rasu vienlīdzības direktīvu (2000/43/EK); mudina dalībvalstis pastiprināt tādu pasākumu īstenošanu, ar kuriem nodrošina nediskriminēšanu un vienlīdzīgas iespējas, un Komisiju izvērtēt to, kā arī palielināt nepietiekami pārstāvēto grupu līdzdalību darba tirgū un sociālo integrāciju; aicina Komisiju vajadzības gadījumā nākt klajā ar jauniem, konkrētiem priekšlikumiem vai citiem pasākumiem šajā jautājumā; atgādina, ka 2008. gadā ierosinātā un vēl nepieņemtā Vienlīdzīgas attieksmes direktīva veido likumdošanas sistēmas nediskriminēšanas jomā trūkstošo elementu; vērš uzmanību uz ES un dalībvalstu tiesu praksi, kurā norādīts, ka pienākums noteikt saprātīgus pielāgojumus attiecībā uz visiem diskriminācijas iemesliem būtu jāparedz ar nosacījumu, ka tas nerada nesamērīgu slogu darba devējiem vai pakalpojumu sniedzējiem; aicina Komisiju uzraudzīt dalībvalstu tiesisko regulējumu un politiku, lai saskaņā ar piemērojamiem ES tiesību aktiem nodrošinātu, ka visiem cilvēkiem bēgļa statusā tiek garantēta integrācija, vienlīdzīga attieksme un cilvēka cienīgi darba apstākļi; uzsver, ka būtu jānodrošina, lai visiem ekspluatācijas un diskriminācijas upuriem būtu piekļuve taisnīgumam un aizsardzībai; |
| --- | --- |

26.

Darbaspēka mobilitāte

| 27. | uzsver, ka cilvēku brīva pārvietošanās ir viens no lielākajiem ES sasniegumiem un ka darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir iekšējā tirgus stūrakmens, kam ir būtiska nozīme konverģences un integrācijas uzlabošanā starp dalībvalstīm; uzsver, ka darbaspēka mobilitāte Eiropas Savienībā ir iespēja un pamattiesības, kuru izmantošana ir jāatbalsta, tostarp nodrošinot labi funkcionējošu sociālā nodrošinājuma koordinācijas sistēmu; prasa pienācīgi ieviest un īstenot ES noteikumus attiecībā uz darba ņēmēju mobilitāti un pārrobežu pakalpojumu sniegšanu; turklāt prasa atbalstīt darba ņēmēju mobilitāti, nodrošinot atbilstošu valodu apmācību visos izglītības līmeņos, uzlabojot izglītības sistēmu salīdzināmību un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, sniedzot viegli pieejamu informāciju par mobilo darba ņēmēju tiesībām un pienākumiem, un pasākumus, kas garantē pienācīgus darba apstākļus un efektīvu sadarbību starp valsts nodarbinātības dienestiem visā Eiropā; norāda, ka mobilitātei nevajadzētu būt nodarbinātības iespēju trūkuma vai neatbilstīgas sociālās aizsardzības darba ņēmēju mītnes reģionos rezultātam, jo ilgstoša darbaspēka aizplūšana var apdraudēt ekonomisko konverģenci; tādēļ norāda uz kohēzijas politikas un citu instrumentu nozīmi teritoriāli līdzsvarotā ekonomikas attīstībā; uzskata, ka darbaspēka mobilitātei nevajadzētu apdraudēt mītnes valstu sociālos standartus krāpniecības vai sociālā dempinga dēļ; uzsver, ka mobilie darba ņēmēji parasti ir neto maksātāji uzņēmējas valsts budžetā; prasa veikt atbilstīgus ieguldījumus sabiedriskajos pakalpojumos teritorijās, kurās pieaug iedzīvotāju skaits, un norāda uz atbalstu, kuru šajā sakarībā var sniegt Eiropas Sociālais fonds; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prasa ES un dalībvalstīm ņemt vērā mobilitātes sociālo ietekmi uz jauktas tautības ģimeņu skaita pieaugumu, piemēram, nodrošināt iespējas izmantot atvaļinājumu ģimenes locekļa aprūpei citā valstī un izglītības sistēmu rezultātu pārnesamību un salīdzināmību, kas ir būtiska skolas vecuma bērnu mobilitātei; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis izvirzīt obligātu prasību, ka darba devējiem ir jānodrošina darba līgums ES mobilajiem iedzīvotājiem zināmā valodā, lai darba ņēmējiem darba līgums būtu saprotams; |
| --- | --- |

29.

Instrumentu veidošana, lai panāktu praktiskus rezultātus

| 30. | aicina Komisiju turpmākajā darbā izmantot publiskās apspriešanas rezultātus un ES iestāžu viedokļus, veidojot skaidru ceļvedi ar konkrētiem pasākumiem, lai pilnībā īstenotu Eiropas sociālo tiesību pīlāru un pilnībā pildītu Līgumu sociālos mērķus; uzsver, ka sociālo pamattiesību aizsardzībai ES politikas veidošanā un visās ES iestāžu darbībās ir pienācīgi jāpiemēro noteikumi, kas minēti LESD 8., 9. un 10. pantā, tostarp veicot sociālās ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prasa, pārskatot Līgumus, tajos ieviest sociālo protokolu, lai sociālās pamattiesības stiprinātu ekonomisko brīvību jomā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis parakstīt un ratificēt grozīto Eiropas Sociālo hartu un Eiropas Konvenciju par sociālo drošību (ETS Nr. 78); mudina Komisiju novērtēt vajadzīgos pasākumus, lai Eiropas Savienība varētu pievienoties pārskatītajai hartai, un piedāvāt laika grafiku šī mērķa īstenošanai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju kā neatņemamu Eiropas sociālo tiesību pīlāra daļu iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu un pamattiesību ievērošanas novērtējumā paredzēt sistemātiskus ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž bažas par tās ieilgušās ekonomikas krīzes jūtamo negatīvo ietekmi, kas Eiropu skāra šīs desmitgades pirmajā pusē un kas dažas valstis un reģionus ietekmēja vairāk nekā citus; uzskata, ka augšupējas ekonomiskās un sociālās konverģences mērķi vajadzētu atbalstīt ar vairākiem pakārtotiem mērķiem, kuru pamatā ir stratēģija “Eiropa 2020” un ilgtspējīgas attīstības mērķi, kuri palīdz koordinēt ekonomikas, nodarbinātības un sociālo politiku Eiropas Savienībā un kuri darbojas kā eurozonas virzienrādītājs, izceļot jomas, kurās īpaša uzmanība ir jāvelta augšupējai ekonomiskajai un sociālajai konverģencei; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda uz divējādo saikni starp sociālajiem apstākļiem un ekonomiskajiem rādītājiem; prasa stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, spēkā esošo galveno nodarbinātības un sociālo rādītāju rezultātu apkopojumu un jauno konverģences kodeksu tieši un pārredzami ņemt vērā, izstrādājot konkrētajai valstij adresētos ieteikumus un eurozonas ieteikumus, un izmantot ES instrumentus; uzskata, ka šajā sakarībā būtu jāpastiprina arī Eiropas nodarbinātības stratēģijas instrumenti un sociālā atvērtā koordinācijas metode; mudina lielāku lomu piešķirt makroekonomikas dialogam ar sociālajiem partneriem, izstrādājot ekonomikas politikas pasākumu kopumu Eiropas līmenī; uzskata, ka makroekonomikas sociālajai uzraudzībai ir liela nozīme, lai nepieļautu, ka ekonomikas nelīdzsvarotība tiek samazināta uz nodarbinātības un sociālās situācijas pasliktināšanās rēķina un ka ES sociālie standarti pazeminās; atkārtoti prasa arī izstrādāt Eiropas reformu un ieguldījumu programmu, kuras mērķis ir stiprināt izaugsmes potenciālu uz kvalitatīvu darbvietu un produktivitātes pamata, veicināt taisnīgas, stabilas, efektīvas un ilgtspējīgas labklājības sistēmas, kā arī sekmēt dalībvalstu ekonomikas ilgtspējīgu pāreju uz efektīvāku resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka sieviešu dalības darba tirgū un viņu sociālās neatkarības veicināšana ir būtiski svarīga stratēģijas “Eiropas 2020” mērķa, proti, nodarbinātības 75 % apmērā, sasniegšanai un ka tas paaugstinātu IKP; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt politiku un palielināt investīcijas, ar kurām atbalsta sieviešu nodarbinātību kvalitatīvās darbvietās, īpaši nozarēs un amatos, kuros sievietes nav pietiekami pārstāvētas, piemēram, zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas jomā, un zaļās ekonomikas nozarēs vai augstākajos vadošajos amatos visās nozarēs; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka sievietes un meitenes ir nesamērīgi pakļautas nabadzībai un sociālajai atstumtībai, un prasa atjaunot politisko stimulu tālejošai Eiropas stratēģijai cīņā pret nabadzību un paust jaunu apņemšanos sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” nabadzības izskaušanas mērķus; mudina dalībvalstis veidot sīki izstrādātus valsts stratēģijas plānus nabadzības izskaušanai un Komisiju uzsvērt nabadzības samazināšanu saistībā ar Eiropas pusgadu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis un Komisiju strādāt pie pienācīga līmeņa sociālo ieguldījumu nodrošināšanas, jo tie ir būtiski sabiedrības kohēzijas nodrošināšanai un tiem ir pozitīva ietekme uz ekonomikas izaugsmi īstermiņā un ilgtermiņā (piemēram, bērnu aprūpe, izglītība, garantija jauniešiem un prasmju garantija); uzskata, ka šīm bažām būtu jāatspoguļojas arī publisko tēriņu kvalitātes novērtējumā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkārtoti aicina organizēt kopīgas EPSCO un ECOFIN Padomes struktūru sanāksmes, lai veicinātu labāk koordinētu sociālekonomisko politiku, kā arī organizēt regulāras eurozonas nodarbinātības un sociālo lietu ministru sanāksmes nolūkā uzlabot politikas koordinēšanu eurozonā un pienācīgi risināt sociālo nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka tādas mūsdienu parādības kā kapitāla ziņā intensīva ražošana un svarīgais nemateriālo aktīvu ieguldījums pievienotās vērtības radīšanā, no vienas puses, un augsts nevienlīdzības līmenis, bezdarbs, nestandarta darba noturīgs pieaugums un darbaspēka daļas samazināšanās kopējos ienākumos, no otras puses, rada vajadzību paplašināt labklājības sistēmu finansiālo bāzi ar fiskālo neitralitāti, lai visiem nodrošinātu pienācīgu sociālo aizsardzību un kvalitatīvus pakalpojumus; uzskata, ka to vajadzētu darīt, galvenokārt virzoties uz citiem nodokļu ieņēmumu avotiem; mudina dalībvalstis šajā sakarībā izvērtēt savas vajadzības; atgādina, ka tiesību uz sociālo apdrošināšanu uzkrāšana darbā ir svarīgs pienācīga darba aspekts un ka tas dod būtisku ieguldījumu ekonomiskajā un sociālajā stabilitātē; taču norāda, ka pašreizējo darba nodokļu likmi var samazināt, vienlaikus nodrošinot ilgtspēju un valsts sociālās apdrošināšanas shēmu pietiekamību; uzsver arī to, ka atbilstīga publisko ieguldījumu līmeņa un labklājības sistēmu ilgtspējas nodrošināšanai izšķirīgi svarīgi ir apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs var būt uzticams tikai tad, ja to atbalsta ar pienācīgu valsts un Eiropas līmeņa finansējumu, nodrošinot, ka dalībvalstis spēj pildīt kopīgi pieņemtos mērķus; atkārto prasību paātrināti īstenot attiecīgās darbības programmas un attiecīgā gadījumā pārskatīt DFS 2014.–2020. gadam, lai nodrošinātu atbilstību pieaugošajām vajadzībām; īpaši prasa vēl vairāk stiprināt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu un veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu vieglāku piekļuvi Eiropas Sociālajam fondam, EGF un FEAD un tos pilnībā izmantotu; uzskata, ka šiem finanšu instrumentiem vajadzētu arī turpmāk būt pieejamiem visām dalībvalstīm un vajadzības gadījumā tie ir jāpastiprina, tostarp attiecībā uz izglītību un apmācību, prasmju garantiju, bērnu nabadzību un neparedzētām jaunām problēmām, piemēram, bēgļu integrāciju darba tirgū; uzskata, ka ir jāsaglabā noteikums par 20 % ESF finansējuma piešķiršanu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prasa turpināt ES atbalstu iestāžu spēju veidošanai, piemēram, attiecībā uz sociālo dialogu, valsts nodarbinātības dienestu Eiropas tīklu, Sociālā nodrošinājuma informācijas elektronisku apmaiņu un platformu cīņai pret nedeklarētu darbu, kas ilgākā termiņā varētu kļūt par Eiropas darba inspekciju sistēmu; šajā kontekstā norāda uz to, cik svarīgs ir Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) un Eiropas Sociālā fonda (ESF) atbalsts attiecīgo spēju veidošanai valsts līmenī; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju un EIB grupu turpināt veidot Investīciju plānu Eiropai, lai palielinātu ieguldījumus ekonomikas atveseļošanā, radītu jaunas, kvalitatīvas darbvietas un nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un sociālo ieguldījumu cilvēku pašreizējās un nākotnes spējās iesaistīties darba tirgū; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka ekonomisko korekciju sociālā ietekme eurozonā varētu mazināties un ar atbilstīgu finansējumu pastiprinātos augšupēja ekonomiskā un sociālā konverģence, lai nepieļautu turpmāku situācijas pasliktināšanos nevienlīdzības un dalībvalstu izaugsmes potenciāla ziņā un novērstu nopietnus makroekonomiskos satricinājumus, vienlaikus palielinot dalībvalstu ekonomiku konkurētspēju un stabilitāti; tādēļ aicina Komisiju, Padomi un citas attiecīgās ES struktūras risināt šo jautājumu turpmākajās apspriedēs; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem par Eiropas sociālo tiesību pīlāru saistībā ar tās paziņotās baltās grāmatas par turpmāko ES un EMS nākotni iznākšanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis turpināt ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru saskaņotu ārējo darbību, jo īpaši veicinot ANO konvenciju un ilgtspējīgas attīstības mērķu, SDO konvenciju, attiecīgo G20 secinājumu, attiecīgo Eiropas Padomes konvenciju un ES tirdzniecības nolīgumu un stratēģisko partnerattiecību īstenošanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka ESTP būtu jāpieņem 2017. gadā kā nolīgums starp Parlamentu, Komisiju un Eiropadomi, kurā visaugstākajā līmenī iesaistīti sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība, un tajā būtu jāiekļauj skaidrs tā īstenošanas plāns; aicina Komisiju ierosināt mehānismus, lai ESTP īstenošanā visos attiecīgajos līmeņos pietiekami iesaistītu visas attiecīgās ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  OV L 68, 18.3.2010., 13. lpp.

(2)  OV L 307, 18.11.2008., 11. lpp.

(3)  OV L 59, 2.3.2013., 5. lpp.

(4)  Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

(5)  Padomes 1991. gada 14. oktobra Direktīva 91/533/EEK par darba devēja pienākumu informēt darbiniekus par darba līguma vai darba attiecību nosacījumiem (OV L 288, 18.10.1991., 32. lpp.).

(6)  Padomes 1999. gada 28. jūnija Direktīva 1999/70/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par darbu uz noteiktu laiku (OV L 175, 10.07.1999., 43. lpp.)

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām (OV L 327, 5.12.2008., 9. lpp.).

(8)  Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/81/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu (OV L 014, 20.01.1998., 9. lpp.)

(9)  Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīva 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.).

(10)  OV C 13, 15.1.2016., 40. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0312.

(12)  OV C 440, 30.12.2015., 23. lpp.

(13)  OV C 353, 27.9.2016., 39. lpp.

(14)  OV C 482, 23.12.2016., 141. lpp.

(15)  OV C 407, 4.11.2016., 2. lpp..

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0351.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0401.

(18)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0411.

(19)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0136.

(20)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0318.

(21)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0346.

(22)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0338.

(23)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0377.

(24)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0321.

(25)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0008.

(26)  OV C 419, 16.12.2015., 5. lpp.

(27)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0085, P7_TA(2010)0312, P7_TA(2011)0092, P7_TA(2013)0545, P7_TA(2013)0594, P8_TA(2015)0095.

(28)  Eiropas Komisijas 2016. gada rudenī publicētais Nodarbinātības un sociālās attīstības ceturkšņa pārskats.

---

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/41

---

P8_TA(2017)0011

Ar ES Muitas kodeksa īstenošanu saistīto problēmu risināšana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par to problēmu risināšanu, kuras saistītas ar ES Muitas kodeksa īstenošanu (2016/3024(RSP))

(2018/C 242/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un ar šo regulu saistīto deleģēto aktu (Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2446 (2)), īstenošanas aktu (Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (3)), pārejas perioda deleģēto aktu (Komisijas 2015. gada 17. decembra Deleģētā regula (ES) 2016/341 (4)) un darba programmu (Komisijas 2016. gada 11. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2016/578 (5)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un ar šo regulu saistīto deleģēto aktu (Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētā regula (ES) 2015/2446 (2)), īstenošanas aktu (Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (3)), pārejas perioda deleģēto aktu (Komisijas 2015. gada 17. decembra Deleģētā regula (ES) 2016/341 (4)) un darba programmu (Komisijas 2016. gada 11. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2016/578 (5)),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām (COM(2013)0884),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 608/2013 par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 608/2013 par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (6),

| — | ņemot vērā to, ka ES ir ratificējusi Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka ES ir ratificējusi Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā muitas savienība ir viens no Eiropas Savienības stūrakmeņiem, savukārt ES ir viens no pasaulē lielākajiem tirdzniecības blokiem, un tā kā muitas savienība ir būtiska vienotā tirgus pareizai darbībai gan ES uzņēmumu, gan iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

A.

tā kā muitas savienība ir viens no Eiropas Savienības stūrakmeņiem, savukārt ES ir viens no pasaulē lielākajiem tirdzniecības blokiem, un tā kā muitas savienība ir būtiska vienotā tirgus pareizai darbībai gan ES uzņēmumu, gan iedzīvotāju interesēs;

| B. | tā kā digitālā vienotā tirgus mērķis ir nodrošināt patērētājiem un uzņēmumiem vieglāk pieejamas digitālās preces un pakalpojumus visā Eiropā; |
| --- | --- |

B.

tā kā digitālā vienotā tirgus mērķis ir nodrošināt patērētājiem un uzņēmumiem vieglāk pieejamas digitālās preces un pakalpojumus visā Eiropā;

| C. | tā kā muitas savienībai šādas preces un pakalpojumi būtu jāpadara vēl pieejamāki, tā nodrošinot starptautiskās tirdzniecības piedāvāto iespēju maksimālu izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā muitas savienībai šādas preces un pakalpojumi būtu jāpadara vēl pieejamāki, tā nodrošinot starptautiskās tirdzniecības piedāvāto iespēju maksimālu izmantošanu;

| D. | tā kā sarežģītie muitas noteikumi un procedūras jo īpaši kaitē mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); |
| --- | --- |

D.

tā kā sarežģītie muitas noteikumi un procedūras jo īpaši kaitē mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU);

| E. | tā kā dažādās muitas sistēmas, kas jo īpaši atšķiras muitas nodokļu un muitošanas procedūru ziņā, rada šķelšanos, papildu administratīvo slogu un kavēšanos, tādējādi raisot nenoteiktību un atšķirības tirgū, bet tas savukārt var mazināt ekonomikas dalībnieku iespējas nodrošināt atbilstību Savienības muitas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažādās muitas sistēmas, kas jo īpaši atšķiras muitas nodokļu un muitošanas procedūru ziņā, rada šķelšanos, papildu administratīvo slogu un kavēšanos, tādējādi raisot nenoteiktību un atšķirības tirgū, bet tas savukārt var mazināt ekonomikas dalībnieku iespējas nodrošināt atbilstību Savienības muitas tiesību aktiem;

| F. | tā kā būtiskākie ES Muitas kodeksa noteikumi ir stājušies spēkā 2016. gada 1. maijā un pašlaik turpinās pārejas periods, kas ilgs līdz 2020. gada 31. decembrim — dienai, kad visās ES dalībvalstīs ir jābūt izveidotai informācijas tehnoloģijas (IT) infrastruktūrai, kura nodrošinās muitas datu elektronisku apriti; |
| --- | --- |

F.

tā kā būtiskākie ES Muitas kodeksa noteikumi ir stājušies spēkā 2016. gada 1. maijā un pašlaik turpinās pārejas periods, kas ilgs līdz 2020. gada 31. decembrim — dienai, kad visās ES dalībvalstīs ir jābūt izveidotai informācijas tehnoloģijas (IT) infrastruktūrai, kura nodrošinās muitas datu elektronisku apriti;

| G. | tā kā Komisija jau ir ierosinājusi Parlamentam grozīt ES muitas tiesību aktus (piemēram, nesen pieņemtās izmaiņas attiecībā uz precēm, kas pa jūras vai gaisa ceļu uz laiku ir izvestas no ES muitas teritorijas) un galu galā darīs to vēl arī tuvā nākotnē; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija jau ir ierosinājusi Parlamentam grozīt ES muitas tiesību aktus (piemēram, nesen pieņemtās izmaiņas attiecībā uz precēm, kas pa jūras vai gaisa ceļu uz laiku ir izvestas no ES muitas teritorijas) un galu galā darīs to vēl arī tuvā nākotnē;

| H. | tā kā izmantotās metodes — pārstrādāšanas — dēļ nav veikta ES Muitas kodeksa izmaksu un ieguvumu analīze un tā kā nav veikts iepriekšējs ietekmes novērtējums ar ES Muitas kodeksu saistītajam deleģētajam aktam (Deleģētā regula (ES) 2015/2446), īstenošanas aktam (Īstenošanas regula (ES) 2015/2447), pārejas perioda deleģētajam aktam (Deleģētā regula (ES) 2016/341) un darba programmai (Īstenošanas lēmums (ES) 2016/578); |
| --- | --- |

H.

tā kā izmantotās metodes — pārstrādāšanas — dēļ nav veikta ES Muitas kodeksa izmaksu un ieguvumu analīze un tā kā nav veikts iepriekšējs ietekmes novērtējums ar ES Muitas kodeksu saistītajam deleģētajam aktam (Deleģētā regula (ES) 2015/2446), īstenošanas aktam (Īstenošanas regula (ES) 2015/2447), pārejas perioda deleģētajam aktam (Deleģētā regula (ES) 2016/341) un darba programmai (Īstenošanas lēmums (ES) 2016/578);

| I. | tā kā efektīvai muitas sadarbībai starp dalībvalstu muitas pārvaldēm, ar trešām valstīm un daudzpusējā līmenī ir ārkārtīgi svarīga nozīme, ņemot vērā ne vien iespaidīgos tirdzniecības apjomus, bet arī jauno problemātiku, kas muitas savienībai ir aktuāla kopš tās izveides; |
| --- | --- |

I.

tā kā efektīvai muitas sadarbībai starp dalībvalstu muitas pārvaldēm, ar trešām valstīm un daudzpusējā līmenī ir ārkārtīgi svarīga nozīme, ņemot vērā ne vien iespaidīgos tirdzniecības apjomus, bet arī jauno problemātiku, kas muitas savienībai ir aktuāla kopš tās izveides;

| J. | tā kā Komisija turklāt ir sagatavojusi priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām, |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija turklāt ir sagatavojusi priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām,

| 1. | aicina Komisiju un dalībvalstis nākt klajā ar skaidru, saskaņotu un vērienīgu stratēģiju un grafiku, tā nodrošinot, lai ikviena ES muitas sistēmu izpildes nodrošināšanai nepieciešamā elementa pamatā būtu attiecīgs priekšlikums, ar ko var sasniegt iecerēto mērķi un kas ir atbilstošs aktuālajām starptautiskās tirdzniecības tendencēm un ES tirdzniecības politikas programmas īstenošanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jo īpaši iesaka strādāt intensīvāk, lai ES Muitas kodeksa atvēlētajā laikposmā izstrādātu vienotākas elektroniskās muitas prasības un riska novērtēšanas programmas ES līmenī un tādējādi garantētu, ka preču ievešanas, tranzīta un izvešanas operācijas Eiropas Savienībā tiek pēc iespējas efektīvāk — taču ne mazāk droši — reģistrētas savstarpēji savienotās dalībvalstu sistēmās, veidojot vienotu elektronisku sistēmu, kuras pamatā ir vieni un tie paši datu modeļi un kopējas aprites sistēmas; uzskata, ka šajā ziņā Komisijai būtu aktīvāk jārīkojas pēc savas iniciatīvas, un tas jo īpaši attiecas uz līdzfinansējuma piešķiršanu, kas var nodrošināt sadarbspējīgu IT sistēmu izstrādi un garantēt sadarbspēju ar citām IT sistēmām, kuras paredzētas sanitārajiem un veterinārajiem sertifikātiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties ar ekonomikas dalībniekiem ikvienā ES Muitas kodeksa pakāpeniskas īstenošanas procesa posmā, kā arī ar ES Muitas kodeksu saistīto deleģēto aktu grozīšanas procesā, un tādēļ atbalsta pastāvīgu Tirdzniecības kontaktu grupas apspriešanos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina Komisijai, ka ES ir apņēmusies atvieglot preču pārrobežu apriti, samazinot tirdzniecības izmaksas uz robežām un sekmējot efektīvāku PTO dalībnieku sadarbību jautājumos, kuri attiecas uz tirdzniecības atvieglošanu un muitas tiesību aktu izpildi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina Komisijai, ka tā ir apņēmusies izveidot reālu digitālo vienoto tirgu un ka ar e-komerciju saistītas tirdzniecības atvieglošanai vajadzētu būt vienam no galvenajiem šāda tirgus komponentiem; uzsver, ka katram ekonomikas dalībniekam būtu jāievēro muitas procesiem noteiktie standarti, lai nepieļautu nepilnību veidošanos muitas procedūrās, turklāt atzīst, ka nevajadzētu liegt iespēju ekonomikas dalībniekiem izmantot vienkāršotās muitas procedūras, kas ir spēkā pašlaik, ja ir nodrošināta atbilstība nekaitīguma, drošības un intelektuālā īpašuma noteikumiem (tas attiecas, piemēram, uz uzņēmējiem, kuri nodrošina mazas komercvērtības sūtījumu eksprespiegādi un kuriem saskaņā ar ES Muitas kodeksa noteikumiem nāksies ievērot standarta muitas procesus, jo tā varētu veidoties birokrātisks šķērslis, kas kavētu e-komercijas attīstību); |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa Komisijai izmantot pašlaik notiekošo īstenošanas pasākumu izstrādes procesu, lai risinātu ar iepriekšminēto mērķu sasniegšanu saistītus jautājumus un nevilcinoties novērstu jebkādus juridiskos trūkumus, tā nodrošinot muitas savienības piedāvāto iespēju maksimālu izmantošanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | iesaka Komisijai precizēt, ka muitas parādu, kas radies neatbilstības dēļ, var dzēst arī tad, ja ar atbilstošiem pierādījumiem ir iespējams apliecināt, ka nav nodoma maldināt, piemēram, gadījumos, kad ES muitas teritorijā uz laiku tiek uzglabātas un ievestas trešo valstu izcelsmes preces; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju līdz 2017. gadam iesniegt starpposma ziņojumu, kurā būtu pamatīgi izvērtēta ES muitas politika (un cita starpā sniegts arī izsmeļošs pārskats par visām problēmām, pārklāšanās gadījumiem, trūkumiem, neatbilstībām un novecojušiem pasākumiem, muitas iestāžu saņemtajām sūdzībām un ES Muitas kodeksa pārkāpumiem, kuru iemesls ir bijušas kļūdas un nepilnības Regulā (ES) Nr. 952/2013, kas kopš 2016. gada 1. maija ir novērstas), un līdz 2021. gadam veikt atbilstības pārbaudi (kas ietvertu arī neatkarīgu ietekmes novērtējumu), tā garantējot, ka ES muitas politikas tiesiskais regulējums, ieskaitot jauno ES Muitas kodeksu, ir efektīvs, samērīgs un mērķa sasniegšanai atbilstošs gan dalībvalstīm, gan tirdzniecības dalībniekiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

(2)  OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.

(3)  OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.

(4)  OV L 69, 15.3.2016., 1. lpp.

(5)  OV L 99, 15.4.2016., 6. lpp.

(6)  OV L 181, 29.6.2013., 15. lpp.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2017. gada 18. janvāris

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/44

---

P8_TA(2017)0001

Pastāvīgo komiteju skaitliskais sastāvs

Eiropas Parlamenta 2017. gada 18. janvāra lēmums par pastāvīgo komiteju skaitlisko sastāvu (2016/3040(RSO))

(2018/C 242/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences lēmuma priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences lēmuma priekšlikumu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 15. janvāra lēmumu par pastāvīgo komiteju kompetencēm (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 15. janvāra lēmumu par pastāvīgo komiteju kompetencēm (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 196. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 196. pantu,

| 1. | nolemj pastāvīgajām komitejām un apakškomitejām noteikt šādu skaitlisko sastāvu:






  I. | Ārlietu komiteja: 73 locekļi, |
| --- | --- | --- |

1.

I.

Ārlietu komiteja: 73 locekļi,

| II. | Attīstības komiteja: 28 locekļi, |
| --- | --- |

II.

Attīstības komiteja: 28 locekļi,

| III. | Starptautiskās tirdzniecības komiteja:
  41 loceklis
  , |
| --- | --- |

III.

Starptautiskās tirdzniecības komiteja:
  41 loceklis
  ,

| IV. | Budžeta komiteja: 41 locekļi, |
| --- | --- |

IV.

Budžeta komiteja: 41 locekļi,

| V. | Budžeta kontroles komiteja: 30 locekļi, |
| --- | --- |

V.

Budžeta kontroles komiteja: 30 locekļi,

| VI. | Ekonomikas un monetārā komiteja: 61 locekļi, |
| --- | --- |

VI.

Ekonomikas un monetārā komiteja: 61 locekļi,

| VII. | Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja: 55 locekļi, |
| --- | --- |

VII.

Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja: 55 locekļi,

| VIII. | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja: 69 locekļi, |
| --- | --- |

VIII.

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja: 69 locekļi,

| IX. | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja: 67 locekļi, |
| --- | --- |

IX.

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja: 67 locekļi,

| X. | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja: 40 locekļi, |
| --- | --- |

X.

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja: 40 locekļi,

| XI. | Transporta un tūrisma komiteja: 49 locekļi, |
| --- | --- |

XI.

Transporta un tūrisma komiteja: 49 locekļi,

| XII. | Reģionālās attīstības komiteja: 43 locekļi, |
| --- | --- |

XII.

Reģionālās attīstības komiteja: 43 locekļi,

| XIII. | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja: 46 locekļi, |
| --- | --- |

XIII.

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja: 46 locekļi,

| XIV. | Zivsaimniecības komiteja: 27 locekļi, |
| --- | --- |

XIV.

Zivsaimniecības komiteja: 27 locekļi,

| XV. | Kultūras un izglītības komiteja 31 loceklis. |
| --- | --- |

XV.

Kultūras un izglītības komiteja 31 loceklis.

| XVI. | Juridiskā komiteja: 25 locekļi, |
| --- | --- |

XVI.

Juridiskā komiteja: 25 locekļi,

| XVII. | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja: 60 locekļi, |
| --- | --- |

XVII.

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja: 60 locekļi,

| XVIII. | Konstitucionālo jautājumu komiteja: 25 locekļi, |
| --- | --- |

XVIII.

Konstitucionālo jautājumu komiteja: 25 locekļi,

| XIX. | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja: 37 locekļi, |
| --- | --- |

XIX.

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja: 37 locekļi,

| XX. | Lūgumrakstu komiteja: 36 locekļi, |
| --- | --- |

XX.

Lūgumrakstu komiteja: 36 locekļi,

Cilvēktiesību apakškomiteja: 30 locekļi,

Drošības un aizsardzības apakškomiteja: 30 loceklis;

| 2. | atsaucoties uz Priekšsēdētāju konferences 2017. gada 12. janvāra lēmumu par komiteju prezidiju sastāvu, nolemj, ka komiteju prezidiju sastāvā var būt ne vairāk kā četri priekšsēdētāju vietnieki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu informēšanas nolūkā nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 482, 23.12.2016., 160. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Ceturtdiena, 2017. gada 19. janvāris

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/46

---

P8_TA(2017)0005

ES un Kosovas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums: tā piemērošanas procedūras ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (*1), no otras puses (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra pirmais lasījums)

(2018/C 242/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0460), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0460),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0327/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 12. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 12. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0361/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0361/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244(1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

---

P8_TC1-COD(2016)0218

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 19. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/... par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (*1), no otras puses

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/355.)

---

(*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244(1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

---

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/48

---

P8_TA(2017)0006

Tekstilizstrādājumu imports no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas īpaši noteikumi par importu Savienībā ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/936 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 242/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0044), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0044),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0022/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0022/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 8. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 8. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0311/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0311/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0029

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 19. janvārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) 2015/936 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/354.)

---

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/49

---

P8_TA(2017)0007

Nolīguma, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību, noslēgšana ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 242/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08558/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08558/2016),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību (12681/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību (12681/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 31. panta 1. punktu un 37. pantu un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 180. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0214/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 31. panta 1. punktu un 37. pantu un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 180. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0214/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0363/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī nolīguma pušu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.7.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 242/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 242/50

---

P8_TA(2017)0008

Iebildumu izteikšana pret deleģēto aktu: augsta riska trešo valstu, kurās ir stratēģiskas nepilnības, norādīšana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra rezolūcija par Komisijas 2016. gada 24. novembra deleģēto regulu, ar kuru groza Komisijas Deleģēto Regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA))

(2018/C 242/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2016)07495), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2016)07495),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 64. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 64. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. jūlija Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (2), jo īpaši tās pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. jūlija Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (2), jo īpaši tās pielikumu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2016. gada 19. septembra kopīgo vēstuli par Komisijas deleģēto regulu (ES) 2016/1675 un komisāres V. Jourová2016. gada 26. oktobra atbildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2016. gada 19. septembra kopīgo vēstuli par Komisijas deleģēto regulu (ES) 2016/1675 un komisāres V. Jourová2016. gada 26. oktobra atbildi,

| — | ņemot vērā Parlamenta divu īpašo komiteju – Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos un Izmeklēšanas komitejas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas – līdz šim veikto darbu un pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta divu īpašo komiteju – Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos un Izmeklēšanas komitejas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas – līdz šim veikto darbu un pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas priekšlikumu COM(2016)0450, jo īpaši tā 3.8. punktu par sarakstu ar augsta riska trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas priekšlikumu COM(2016)0450, jo īpaši tā 3.8. punktu par sarakstu ar augsta riska trešām valstīm,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 3. punktu,

| A. | tā kā deleģētā regula, tās pielikums un deleģētā regula, ar kuru tajā izdara grozījumus, ir paredzēta, lai noteiktu augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības attiecībā uz cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, kas apdraud ES finanšu sistēmu un kas radījis nepieciešamību saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849 (4AMLD) ES struktūrās veikt pastiprinātus klientu uzticamības pārbaudes pasākumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā deleģētā regula, tās pielikums un deleģētā regula, ar kuru tajā izdara grozījumus, ir paredzēta, lai noteiktu augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības attiecībā uz cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, kas apdraud ES finanšu sistēmu un kas radījis nepieciešamību saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849 (4AMLD) ES struktūrās veikt pastiprinātus klientu uzticamības pārbaudes pasākumus;

| B. | tā kā visnesenāk pieņemtā Komisijas deleģētā regula (ES) 2016/1675, ar ko papildina Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības, ir bijusi spēkā no 2016. gada 23. septembra; |
| --- | --- |

B.

tā kā visnesenāk pieņemtā Komisijas deleģētā regula (ES) 2016/1675, ar ko papildina Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības, ir bijusi spēkā no 2016. gada 23. septembra;

| C. | tā kā Komisijas deleģētā regula (ES) 2016/1675 joprojām būs spēkā pat tad, ja noraidīs deleģēto regulu, ar kuru tajā izdara grozījumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas deleģētā regula (ES) 2016/1675 joprojām būs spēkā pat tad, ja noraidīs deleģēto regulu, ar kuru tajā izdara grozījumus;

| D. | tā kā valstu saraksts, tostarp tā grozījumi, kas ieviesti 2016. gada 24. novembrī pieņemtajā Komisijas deleģētajā regulā, ar kuru izdara grozījumus, atbilst valstu sarakstam, ko Finanšu darbību darba grupa (FATF) izveidoja savā 28. plenārsēdē 2016. gada 19.–21. oktobrī; |
| --- | --- |

D.

tā kā valstu saraksts, tostarp tā grozījumi, kas ieviesti 2016. gada 24. novembrī pieņemtajā Komisijas deleģētajā regulā, ar kuru izdara grozījumus, atbilst valstu sarakstam, ko Finanšu darbību darba grupa (FATF) izveidoja savā 28. plenārsēdē 2016. gada 19.–21. oktobrī;

| E. | tā kā Komisijas veiktā novērtēšana ir autonoms process, kā norādīts 4AMLD 28. apsvērumā un atkārtoti minēts Komisijas deleģētajai regulai (ES) 2016/1675 pievienotajā paskaidrojuma rakstā C(2016)4180; tā kā tādējādi Komisija var brīvi rīkoties, paplašinot FATF pieņemtos standartus, vai nu paturot valsti sarakstā, pat ja FATF to no saraksta ir svītrojusi, vai iekļaujot sarakstā citas trešās valstis, ja tas atbilst 4AMLD 9. panta 2. punktā noteiktajiem specifiskajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas veiktā novērtēšana ir autonoms process, kā norādīts 4AMLD 28. apsvērumā un atkārtoti minēts Komisijas deleģētajai regulai (ES) 2016/1675 pievienotajā paskaidrojuma rakstā C(2016)4180; tā kā tādējādi Komisija var brīvi rīkoties, paplašinot FATF pieņemtos standartus, vai nu paturot valsti sarakstā, pat ja FATF to no saraksta ir svītrojusi, vai iekļaujot sarakstā citas trešās valstis, ja tas atbilst 4AMLD 9. panta 2. punktā noteiktajiem specifiskajiem kritērijiem;

| F. | tā kā Komisijas veiktā novērtēšana ir autonoms process, kas jāveic visaptveroši un objektīvi, visas trešās valstis vērtējot pēc tiem pašiem kritērijiem, kas definēti Direktīvas (ES) 2015/849 9. pantā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisijas veiktā novērtēšana ir autonoms process, kas jāveic visaptveroši un objektīvi, visas trešās valstis vērtējot pēc tiem pašiem kritērijiem, kas definēti Direktīvas (ES) 2015/849 9. pantā;

| G. | tā kā Komisijas veiktajai novērtēšanai jābūt pilnīgi neatkarīgai un to nedrīkst politizēt; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas veiktajai novērtēšanai jābūt pilnīgi neatkarīgai un to nedrīkst politizēt;

| H. | tā kā Komisija 2016. gada 26. oktobra vēstulē norādīja, ka augsta riska valstis tai jānosaka, vienīgi pamatojoties uz 4AMLD 9. panta 2. punktu, tikai tādā gadījumā, ja tas saistīts ar nepilnībām cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un cīņā pret teroristu finansēšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija 2016. gada 26. oktobra vēstulē norādīja, ka augsta riska valstis tai jānosaka, vienīgi pamatojoties uz 4AMLD 9. panta 2. punktu, tikai tādā gadījumā, ja tas saistīts ar nepilnībām cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un cīņā pret teroristu finansēšanu;

| I. | tā kā pierādījumi, ko apkopojušas divas Parlamenta Īpašās komitejas – Komiteja nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos un Izmeklēšanas komiteja par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, liecina, ka dažās valstīs, kas nav iekļautas pašreizējā augsta riska trešo valstu sarakstā, tik tiešām varētu būt nepilnības cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un cīņā pret teroristu finansēšanu attiecībā uz vairākiem 9. panta 2. punktā minētajiem aspektiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā pierādījumi, ko apkopojušas divas Parlamenta Īpašās komitejas – Komiteja nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos un Izmeklēšanas komiteja par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, liecina, ka dažās valstīs, kas nav iekļautas pašreizējā augsta riska trešo valstu sarakstā, tik tiešām varētu būt nepilnības cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un cīņā pret teroristu finansēšanu attiecībā uz vairākiem 9. panta 2. punktā minētajiem aspektiem;

| J. | tā kā Parlaments turklāt uzskata, ka 4AMLD 9. panta 2. punktā minēto kritēriju saraksts nav izsmeļošs (“jo īpaši”) un ka pārkāpumi, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, piemēram, noziegumi nodokļu jomā, ietilpst šajos kritērijos un būtu pienācīgi jāņem vērā Komisijas īstenotajā autonomajā novērtēšanas procesā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlaments turklāt uzskata, ka 4AMLD 9. panta 2. punktā minēto kritēriju saraksts nav izsmeļošs (“jo īpaši”) un ka pārkāpumi, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, piemēram, noziegumi nodokļu jomā, ietilpst šajos kritērijos un būtu pienācīgi jāņem vērā Komisijas īstenotajā autonomajā novērtēšanas procesā;

| K. | tā kā Parlaments piekrīt Komisijas 2016. gada 26. oktobra vēstulē paustajam viedoklim par to, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija ne vienmēr ir savstarpēji saistītas, bet absolūti nepiekrīt iespējai pilnīgi nodalīt nodokļu jurisdikcijas, kas nesadarbojas, un nepilnības cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un cīņā pret teroristu finansēšanu, jo īpaši attiecībā uz prasībām ziņot par aizdomīgiem darījumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Parlaments piekrīt Komisijas 2016. gada 26. oktobra vēstulē paustajam viedoklim par to, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija ne vienmēr ir savstarpēji saistītas, bet absolūti nepiekrīt iespējai pilnīgi nodalīt nodokļu jurisdikcijas, kas nesadarbojas, un nepilnības cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un cīņā pret teroristu finansēšanu, jo īpaši attiecībā uz prasībām ziņot par aizdomīgiem darījumiem;

| L. | tā kā Parlaments sagaida, ka Komisija veiks novērtēšanu pati un nepaļausies tikai uz ārējiem informācijas avotiem, |
| --- | --- |

L.

tā kā Parlaments sagaida, ka Komisija veiks novērtēšanu pati un nepaļausies tikai uz ārējiem informācijas avotiem,

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un paziņot, ka deleģētā regula nevar stāties spēkā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju iesniegt jaunu deleģēto aktu, kurā būtu ņemti vērā iepriekš minētie ieteikumi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.

(2)  OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.

---