# Euroopa Liidu C 215/19.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 215 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik19. juuni 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 215

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik19. juuni 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2016-20173.–6. oktoobri 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 314, 21.9.2017 .VASTUVÕETUD TEKSTID24.–27. oktoobri 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 326, 28.9.2017 .
  27. oktoobril 2016. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2014. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 333, 8.12.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2016-20173.–6. oktoobri 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 314, 21.9.2017 .VASTUVÕETUD TEKSTID24.–27. oktoobri 2016. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 326, 28.9.2017 .
  27. oktoobril 2016. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2014. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 333, 8.12.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 314, 21.9.2017

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 326, 28.9.2017

27. oktoobril 2016

ELTs L 333, 8.12.2016

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 4. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/01 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon AKV-ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (2016/2053(INI)) | 2 |
| | Kolmapäev, 5. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/02 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta resolutsioon edasiste meetmete kohta, mis aitavad täita ülemaailmseid eesmärke ja ELi kohustusi toitumise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks maailmas (2016/2705(RSP)) | 10 |
| 2018/C 215/03 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Prokuratuuri ja Eurojusti kohta (2016/2750(RSP)) | 18 |
| 2018/C 215/04 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Euroopa taasindustrialiseerimise poliitika vajalikkuse kohta hiljutiste Caterpillari ja Alstomi juhtumite valguses (2016/2891(RSP)) | 21 |
| | Neljapäev, 6. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/05 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Rwanda ja Victoire Ingabire juhtumi kohta (2016/2910(RSP)) | 29 |
| 2018/C 215/06 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Sudaani kohta (2016/2911(RSP)) | 33 |
| 2018/C 215/07 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Tai, eelkõige Andy Halli juhtumi kohta (2016/2912(RSP)) | 37 |
| 2018/C 215/08 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta: IFRS 9 (2016/2898(RSP)) | 40 |
| 2018/C 215/09 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Süüria kohta (2016/2894(RSP)) | 44 |
| 2018/C 215/10 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Pariisi kokkuleppe rakendamise ja Marokos Marrakechis toimuva 2016. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 22) kohta (2016/2814(RSP)) | 46 |
| 2018/C 215/11 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjale käsitleva määruse (EÜ) nr 1935/2004 rakendamise kohta (2015/2259(INI)) | 57 |
| 2018/C 215/12 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (2015/2326(INI)) | 65 |
| 2018/C 215/13 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (D046173/01 – 2016/2919(RSP)) | 70 |
| 2018/C 215/14 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) seemned (D046172/00 – 2016/2920(RSP)) | 73 |
| 2018/C 215/15 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) külviseemnete turule laskmise luba (D046170/00 – 2016/2921(RSP)) | 76 |
| 2018/C 215/16 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D046169/00 – 2016/2922(RSP)) | 80 |
| 2018/C 215/17 | Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D046168/00 – 2016/2923(RSP)) | 83 |
| | Teisipäev, 25. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/18 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta Iraani suhtes pärast tuumakokkuleppe saavutamist (2015/2274(INI)) | 86 |
| 2018/C 215/19 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon korruptsioonivastase võitluse ning CRIM-erikomisjoni resolutsiooni järelmeetmete kohta (2015/2110(INI)) | 96 |
| 2018/C 215/20 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon inimõiguste ja rände kohta kolmandates riikides (2015/2316(INI)) | 111 |
| 2018/C 215/21 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (2015/2315(INI)) | 125 |
| 2018/C 215/22 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon veeldatud maagaasi ja selle hoiustamise ELi strateegia kohta (2016/2059(INI)) | 133 |
| 2018/C 215/23 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon kalanduskontrolli ühtlustamise kohta Euroopas (2015/2093(INI)) | 143 |
| 2018/C 215/24 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Kesk- ja Ida-Euroopa transporditaristu ühenduste ja juurdepääsetavuse parandamise kohta (2015/2347(INI)) | 152 |
| 2018/C 215/25 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (2015/2254(INL)) | 162 |
| | Kolmapäev, 26. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/26 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (2016/2931(RSP)) | 178 |
| 2018/C 215/27 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta prioriteetide rakendamise kohta (2016/2101(INI)) | 182 |
| 2018/C 215/28 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon transrasvade kohta (2016/2637(RSP)) | 190 |
| | Neljapäev, 27. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/29 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Põhja-Iraagis ja Mosulis (2016/2956(RSP)) | 194 |
| 2018/C 215/30 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ajakirjanike olukorra kohta Türgis (2016/2935(RSP)) | 199 |
| 2018/C 215/31 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon tuumajulgeoleku ja tuumarelva leviku tõkestamise kohta (2016/2936(RSP)) | 202 |
| 2018/C 215/32 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Euroopa vabatahtliku teenistuse ja Euroopas vabatahtliku tegevuse edendamise kohta (2016/2872(RSP)) | 208 |
| 2018/C 215/33 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ELi noorsoostrateegia (2013–2015) hindamise kohta (2015/2351(INI)) | 212 |
| 2018/C 215/34 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon teemal Kuidas saab ühise põllumajanduspoliitikaga aidata kaasa töökohtade loomisele maapiirkondades? (2015/2226(INI)) | 228 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. oktoober 2016

2018/C 215/01

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon AKV-ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (2016/2053(INI))

2

Kolmapäev, 5. oktoober 2016

2018/C 215/02

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta resolutsioon edasiste meetmete kohta, mis aitavad täita ülemaailmseid eesmärke ja ELi kohustusi toitumise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks maailmas (2016/2705(RSP))

10

2018/C 215/03

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Prokuratuuri ja Eurojusti kohta (2016/2750(RSP))

18

2018/C 215/04

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Euroopa taasindustrialiseerimise poliitika vajalikkuse kohta hiljutiste Caterpillari ja Alstomi juhtumite valguses (2016/2891(RSP))

21

Neljapäev, 6. oktoober 2016

2018/C 215/05

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Rwanda ja Victoire Ingabire juhtumi kohta (2016/2910(RSP))

29

2018/C 215/06

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Sudaani kohta (2016/2911(RSP))

33

2018/C 215/07

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Tai, eelkõige Andy Halli juhtumi kohta (2016/2912(RSP))

37

2018/C 215/08

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta: IFRS 9 (2016/2898(RSP))

40

2018/C 215/09

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Süüria kohta (2016/2894(RSP))

44

2018/C 215/10

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Pariisi kokkuleppe rakendamise ja Marokos Marrakechis toimuva 2016. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 22) kohta (2016/2814(RSP))

46

2018/C 215/11

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjale käsitleva määruse (EÜ) nr 1935/2004 rakendamise kohta (2015/2259(INI))

57

2018/C 215/12

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (2015/2326(INI))

65

2018/C 215/13

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (D046173/01 – 2016/2919(RSP))

70

2018/C 215/14

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) seemned (D046172/00 – 2016/2920(RSP))

73

2018/C 215/15

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) külviseemnete turule laskmise luba (D046170/00 – 2016/2921(RSP))

76

2018/C 215/16

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D046169/00 – 2016/2922(RSP))

80

2018/C 215/17

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D046168/00 – 2016/2923(RSP))

83

Teisipäev, 25. oktoober 2016

2018/C 215/18

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta Iraani suhtes pärast tuumakokkuleppe saavutamist (2015/2274(INI))

86

2018/C 215/19

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon korruptsioonivastase võitluse ning CRIM-erikomisjoni resolutsiooni järelmeetmete kohta (2015/2110(INI))

96

2018/C 215/20

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon inimõiguste ja rände kohta kolmandates riikides (2015/2316(INI))

111

2018/C 215/21

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (2015/2315(INI))

125

2018/C 215/22

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon veeldatud maagaasi ja selle hoiustamise ELi strateegia kohta (2016/2059(INI))

133

2018/C 215/23

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon kalanduskontrolli ühtlustamise kohta Euroopas (2015/2093(INI))

143

2018/C 215/24

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Kesk- ja Ida-Euroopa transporditaristu ühenduste ja juurdepääsetavuse parandamise kohta (2015/2347(INI))

152

2018/C 215/25

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (2015/2254(INL))

162

Kolmapäev, 26. oktoober 2016

2018/C 215/26

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (2016/2931(RSP))

178

2018/C 215/27

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta prioriteetide rakendamise kohta (2016/2101(INI))

182

2018/C 215/28

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon transrasvade kohta (2016/2637(RSP))

190

Neljapäev, 27. oktoober 2016

2018/C 215/29

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Põhja-Iraagis ja Mosulis (2016/2956(RSP))

194

2018/C 215/30

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ajakirjanike olukorra kohta Türgis (2016/2935(RSP))

199

2018/C 215/31

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon tuumajulgeoleku ja tuumarelva leviku tõkestamise kohta (2016/2936(RSP))

202

2018/C 215/32

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Euroopa vabatahtliku teenistuse ja Euroopas vabatahtliku tegevuse edendamise kohta (2016/2872(RSP))

208

2018/C 215/33

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ELi noorsoostrateegia (2013–2015) hindamise kohta (2015/2351(INI))

212

2018/C 215/34

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon teemal Kuidas saab ühise põllumajanduspoliitikaga aidata kaasa töökohtade loomisele maapiirkondades? (2015/2226(INI))

228

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 4. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/35 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta otsus Giorgos Grammatikakise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2084(IMM)) | 241 |
| | Teisipäev, 25. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/36 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta otsus Jean-Marie Le Peni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2108(IMM)) | 243 |
| 2018/C 215/37 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta otsus Jane Collinsi eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse kohta (2016/2087(IMM)) | 245 |
| 2018/C 215/38 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta otsus Mario Borghezio eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse kohta (2016/2028(IMM)) | 247 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. oktoober 2016

2018/C 215/35

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta otsus Giorgos Grammatikakise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2084(IMM))

241

Teisipäev, 25. oktoober 2016

2018/C 215/36

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta otsus Jean-Marie Le Peni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2108(IMM))

243

2018/C 215/37

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta otsus Jane Collinsi eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse kohta (2016/2087(IMM))

245

2018/C 215/38

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta otsus Mario Borghezio eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse kohta (2016/2028(IMM))

247

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 4. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/39 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12256/2016 – C8-0401/2016 – 2016/0184(NLE)) | 249 |
| 2018/C 215/40 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta (COM(2016)0462 – C8-0283/2016 – 2016/2165(BUD)) | 250 |
| 2018/C 215/41 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2016/001 FI/Microsoft) (COM(2016)0490 – C8-0348/2016 – 2016/2211(BUD)) | 252 |
| 2018/C 215/42 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Rootsi taotlus – EGF/2016/002 SE/Ericsson) (COM(2016)0554 – C8-0355/2016 – 2016/2214(BUD)) | 256 |
| 2018/C 215/43 | P8_TA(2016)0368Õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele kriminaalmenetluses ja tagaotsitavatele Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse esialgset tasuta õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele, kellelt on võetud vabadus, ning tasuta õigusabi Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses (COM(2013)0824 – C7-0429/2013 – 2013/0409(COD))P8_TC1-COD(2013)0409Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., milles käsitletakse tasuta õigusabi andmist kahtlustatavatele ja süüdistatavatele kriminaalmenetluses ning isikutele, kelle üleandmist taotletakse Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses | 260 |
| 2018/C 215/44 | P8_TA(2016)0369Kauplemine teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal moel kohtlemiseks või karistamiseks ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))P8_TC1-COD(2014)0005Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks | 261 |
| 2018/C 215/45 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu rakendusotsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Hiina Rahvavabariigi avaliku julgeoleku ministeeriumi ja Europoli vahelise strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (08364/2016 – C8-0217/2016 – 2016/0808(CNS)) | 262 |
| | Kolmapäev, 5. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/46 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Austria Vabariigil ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Peruu ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2016)0367 – C8-0234/2016 – 2016/0168(NLE)) | 263 |
| 2018/C 215/47 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2016)0368 – C8-0232/2016 – 2016/0169(NLE)) | 264 |
| 2018/C 215/48 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Korea Vabariigi ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2016)0372 – C8-0233/2016 – 2016/0173(NLE)) | 265 |
| | Teisipäev, 25. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/49 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Taanis (11219/2016 – C8-0340/2016 – 2016/0813(CNS)) | 266 |
| 2018/C 215/50 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Taanis (11220/2016 – C8-0341/2016 – 2016/0814(CNS)) | 267 |
| 2018/C 215/51 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (15470/2015 – C8-0110/2016 – 2015/0293(NLE)) | 268 |
| 2018/C 215/52 | P8_TA(2016)0394Liikmesriigid, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või raskustesse sattumise ohus ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2016)0418 – C8-0238/2016 – 2016/0193(COD))P8_TC1-COD(2016)0193Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määruse (EL) nr 1303/2013 teatavaid sätteid, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või raskuste tekkimise ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist | 269 |
| 2018/C 215/53 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta seoses selliste andmete kogumisega, mis käsitlevad kaupu, reisijaid ja õnnetusi (10000/1/2016 – C8-0365/2016 – 2013/0297(COD)) | 270 |
| 2018/C 215/54 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1365/2006, mis käsitleb kaupade siseveetranspordi statistikat, seoses delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega komisjonile teatavate meetmete vastuvõtmiseks (09878/1/2016 – C8-0358/2016 – 2013/0226(COD)) | 271 |
| 2018/C 215/55 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tollieeskirjade rikkumisi ja asjaomaseid karistusi käsitleva liidu õigusraamistiku kohta (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD)) | 272 |
| 2018/C 215/56 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2016 kohta – Institutsioonide turvalisus (12600/2016 – C8-0409/2016 – 2016/2121(BUD)) | 297 |
| | Kolmapäev, 26. oktoober 2016 |
| 2018/C 215/57 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu (C(2016)06329 – 2016/2930(DEA)) | 299 |
| 2018/C 215/58 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016 – 2016/2047(BUD)) | 301 |
| 2018/C 215/59 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals) (COM(2016)0622 – C8-0389/2016 – 2016/2235(BUD)) | 316 |
| 2018/C 215/60 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavuse kohta (09389/1/2016 – C8-0360/2016 – 2012/0340(COD)) | 320 |
| 2018/C 215/61 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (08795/2/2016 – C8-0364/2016 – 2013/0141(COD)) | 321 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 4. oktoober 2016

2018/C 215/39

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12256/2016 – C8-0401/2016 – 2016/0184(NLE))

249

2018/C 215/40

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta (COM(2016)0462 – C8-0283/2016 – 2016/2165(BUD))

250

2018/C 215/41

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2016/001 FI/Microsoft) (COM(2016)0490 – C8-0348/2016 – 2016/2211(BUD))

252

2018/C 215/42

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Rootsi taotlus – EGF/2016/002 SE/Ericsson) (COM(2016)0554 – C8-0355/2016 – 2016/2214(BUD))

256

2018/C 215/43

P8_TA(2016)0368Õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele kriminaalmenetluses ja tagaotsitavatele Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse esialgset tasuta õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele, kellelt on võetud vabadus, ning tasuta õigusabi Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses (COM(2013)0824 – C7-0429/2013 – 2013/0409(COD))P8_TC1-COD(2013)0409Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., milles käsitletakse tasuta õigusabi andmist kahtlustatavatele ja süüdistatavatele kriminaalmenetluses ning isikutele, kelle üleandmist taotletakse Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses

260

2018/C 215/44

P8_TA(2016)0369Kauplemine teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal moel kohtlemiseks või karistamiseks ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))P8_TC1-COD(2014)0005Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

261

2018/C 215/45

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu rakendusotsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Hiina Rahvavabariigi avaliku julgeoleku ministeeriumi ja Europoli vahelise strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (08364/2016 – C8-0217/2016 – 2016/0808(CNS))

262

Kolmapäev, 5. oktoober 2016

2018/C 215/46

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Austria Vabariigil ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Peruu ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2016)0367 – C8-0234/2016 – 2016/0168(NLE))

263

2018/C 215/47

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2016)0368 – C8-0232/2016 – 2016/0169(NLE))

264

2018/C 215/48

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Korea Vabariigi ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2016)0372 – C8-0233/2016 – 2016/0173(NLE))

265

Teisipäev, 25. oktoober 2016

2018/C 215/49

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Taanis (11219/2016 – C8-0340/2016 – 2016/0813(CNS))

266

2018/C 215/50

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Taanis (11220/2016 – C8-0341/2016 – 2016/0814(CNS))

267

2018/C 215/51

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (15470/2015 – C8-0110/2016 – 2015/0293(NLE))

268

2018/C 215/52

P8_TA(2016)0394Liikmesriigid, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või raskustesse sattumise ohus ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2016)0418 – C8-0238/2016 – 2016/0193(COD))P8_TC1-COD(2016)0193Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määruse (EL) nr 1303/2013 teatavaid sätteid, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või raskuste tekkimise ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist

269

2018/C 215/53

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta seoses selliste andmete kogumisega, mis käsitlevad kaupu, reisijaid ja õnnetusi (10000/1/2016 – C8-0365/2016 – 2013/0297(COD))

270

2018/C 215/54

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1365/2006, mis käsitleb kaupade siseveetranspordi statistikat, seoses delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega komisjonile teatavate meetmete vastuvõtmiseks (09878/1/2016 – C8-0358/2016 – 2013/0226(COD))

271

2018/C 215/55

Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tollieeskirjade rikkumisi ja asjaomaseid karistusi käsitleva liidu õigusraamistiku kohta (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))

272

2018/C 215/56

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2016 kohta – Institutsioonide turvalisus (12600/2016 – C8-0409/2016 – 2016/2121(BUD))

297

Kolmapäev, 26. oktoober 2016

2018/C 215/57

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu (C(2016)06329 – 2016/2930(DEA))

299

2018/C 215/58

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016 – 2016/2047(BUD))

301

2018/C 215/59

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals) (COM(2016)0622 – C8-0389/2016 – 2016/2235(BUD))

316

2018/C 215/60

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavuse kohta (09389/1/2016 – C8-0360/2016 – 2012/0340(COD))

320

2018/C 215/61

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (08795/2/2016 – C8-0364/2016 – 2013/0141(COD))

321

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

19.6.2018

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2016-2017

3.–6. oktoobri 2016. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 314, 21.9.2017
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

24.–27. oktoobri 2016. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 326, 28.9.2017
  .

27. oktoobril 2016. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2014. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud
  ELTs L 333, 8.12.2016
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/2

---

P8_TA(2016)0371

AKV-ELi suhete tulevik pärast 2020. aastat

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon AKV-ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (2016/2053(INI))

(2018/C 215/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel („Cotonou leping“), ja selle läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel („Cotonou leping“), ja selle läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (1),

| — | võttes arvesse 1975. aasta Georgetowni lepingut, millega loodi ametlikult AKV riikide rühm, ja selle läbivaatamist 1992. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1975. aasta Georgetowni lepingut, millega loodi ametlikult AKV riikide rühm, ja selle läbivaatamist 1992. aastal (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2003. aasta teatist „Suund AKV riikidega tehtava koostöö täieulatuslikuks kandmiseks ELi eelarvesse“ (COM(2003)0590), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2003. aasta teatist „Suund AKV riikidega tehtava koostöö täieulatuslikuks kandmiseks ELi eelarvesse“ (COM(2003)0590),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. oktoobri 2015. aasta ühist konsultatsioonidokumenti „Uue partnerluse suunas Euroopa Liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel pärast aastat 2020“ (JOIN(2015)0033), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. oktoobri 2015. aasta ühist konsultatsioonidokumenti „Uue partnerluse suunas Euroopa Liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel pärast aastat 2020“ (JOIN(2015)0033),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone AKV-ELi suhete kohta, eelkõige 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta (3), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni (4)23. juuni 2000. aasta Cotonou lepingu teist korda muutmise kohta, 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute mõju kohta arengule (5) ning 1. aprilli 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Arengufondi eelarvesse arvamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone AKV-ELi suhete kohta, eelkõige 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta (3), 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni (4)23. juuni 2000. aasta Cotonou lepingu teist korda muutmise kohta, 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute mõju kohta arengule (5) ning 1. aprilli 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Arengufondi eelarvesse arvamise kohta (6),

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee varasemaid resolutsioone, eriti 9. detsembri 2015. aasta resolutsiooni „Nelikümmend aastat partnerlust: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõju kohta ning AKV riikide ja Euroopa Liidu vaheliste kestvate suhete väljavaated“ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee varasemaid resolutsioone, eriti 9. detsembri 2015. aasta resolutsiooni „Nelikümmend aastat partnerlust: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõju kohta ning AKV riikide ja Euroopa Liidu vaheliste kestvate suhete väljavaated“ (7),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone poliitikavaldkondade arengusidususe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone poliitikavaldkondade arengusidususe kohta,

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 9. detsembri 2015. aasta ühisavaldust AKV-ELi suhete tuleviku kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 9. detsembri 2015. aasta ühisavaldust AKV-ELi suhete tuleviku kohta (8),

| — | võttes arvesse ELi üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, mis esitatakse Euroopa Ülemkogule 28.–29. juuni 2016. aasta kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, mis esitatakse Euroopa Ülemkogule 28.–29. juuni 2016. aasta kohtumisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 21. märtsi 2012. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi ja Vaikse ookeani piirkonna arengupartnerluse uutmine“ (JOIN(2012)0006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 21. märtsi 2012. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi ja Vaikse ookeani piirkonna arengupartnerluse uutmine“ (JOIN(2012)0006),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. juuni 2012. aasta ühisteatist „ELi ja Kariibi piirkonna ühine partnerlusstrateegia“ (JOIN(2012)0018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. juuni 2012. aasta ühisteatist „ELi ja Kariibi piirkonna ühine partnerlusstrateegia“ (JOIN(2012)0018),

| — | võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat, mille Aafrika ja Euroopa riigipead ja valitsusjuhid võtsid vastu 9. detsembril 2007 Lissaboni tippkohtumisel (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat, mille Aafrika ja Euroopa riigipead ja valitsusjuhid võtsid vastu 9. detsembril 2007 Lissaboni tippkohtumisel (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni arenguriikide kohalike omavalitsuste rolli kohta arengukoostöös (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni arenguriikide kohalike omavalitsuste rolli kohta arengukoostöös (10),

| — | võttes arvesse AKV-ELi 20. juuni 2014. aasta ühisdeklaratsiooni 2015. aasta järgse arengukava kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi 20. juuni 2014. aasta ühisdeklaratsiooni 2015. aasta järgse arengukava kohta (11),

| — | võttes arvesse AKV riigipeade ja valitsusjuhtide 13.–14. detsembri 2012. aasta seitsmenda tippkohtumise Sipopo deklaratsiooni teemal „AKV riikide rühma tulevik muutuvas maailmas: väljakutsed ja võimalused“ (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riigipeade ja valitsusjuhtide 13.–14. detsembri 2012. aasta seitsmenda tippkohtumise Sipopo deklaratsiooni teemal „AKV riikide rühma tulevik muutuvas maailmas: väljakutsed ja võimalused“ (12),

| — | võttes arvesse 13.–16. juuli 2015. aasta kolmandat rahvusvahelist arengu rahastamise konverentsi ja Addis Abeba tegevuskava, mille ÜRO Peaassamblee kiitis heaks 27. juulil 2015 (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13.–16. juuli 2015. aasta kolmandat rahvusvahelist arengu rahastamise konverentsi ja Addis Abeba tegevuskava, mille ÜRO Peaassamblee kiitis heaks 27. juulil 2015 (13),

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015 vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015 vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ (14),

| — | võttes arvesse AKV-ELi ühisnõukogu 41. istungjärku, mis toimus 28.–29. aprillil 2016 Dakaris (Senegalis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi ühisnõukogu 41. istungjärku, mis toimus 28.–29. aprillil 2016 Dakaris (Senegalis),

| — | võttes arvesse AKV riigi- ja valitsusjuhtide 8. tippkohtumist, mis toimus 31. mail ja 1. juunil 2016 Port Moresbys Paapua Uus-Guineas ja kus võeti vastu Waigani kommünikee AKV riikide rühma tulevikuväljavaadete kohta ning Port Moresby deklaratsioon, kiites heaks silmapaistvate isikute töörühma lõpparuande AKV rühma tuleviku teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riigi- ja valitsusjuhtide 8. tippkohtumist, mis toimus 31. mail ja 1. juunil 2016 Port Moresbys Paapua Uus-Guineas ja kus võeti vastu Waigani kommünikee AKV riikide rühma tulevikuväljavaadete kohta ning Port Moresby deklaratsioon, kiites heaks silmapaistvate isikute töörühma lõpparuande AKV rühma tuleviku teemal,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0263/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A8-0263/2016),

| A. | arvestades, et Cotonou lepingu acquis ja tugevus põhinevad mitmel ainulaadsel omadusel: see on õiguslikult siduv dokument, millel on oma 79+28 liikmesriigiga enneolematu arvuline jõud, see on tänu oma kolmele tugisambale (arengukoostöö, poliitiline koostöö ning majandus- ja kaubanduskoostöö) laiaulatuslik ning sellel on ühine institutsiooniline raamistik ja suur eelarve Euroopa Arengufondi (EAF) kujul; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Cotonou lepingu acquis ja tugevus põhinevad mitmel ainulaadsel omadusel: see on õiguslikult siduv dokument, millel on oma 79+28 liikmesriigiga enneolematu arvuline jõud, see on tänu oma kolmele tugisambale (arengukoostöö, poliitiline koostöö ning majandus- ja kaubanduskoostöö) laiaulatuslik ning sellel on ühine institutsiooniline raamistik ja suur eelarve Euroopa Arengufondi (EAF) kujul;

| B. | arvestades, et Cotonou lepingu üldine eesmärk – vaesuse vähendamine ja selle lõplik kaotamine kooskõlas püsiva arengu ja AKV riikide järkjärgulise maailmamajandusse integreerimise eesmärkidega – lähtub kindlalt lepingu artiklist 1; arvestades, et partnerlus on rajatud väärtuste ja põhimõtete kogumile, mis hõlmab inimõiguste ja põhivabaduste austamist, õigusriigil põhinevat demokraatiat ning läbipaistvat ja vastutustundlikku valitsemist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Cotonou lepingu üldine eesmärk – vaesuse vähendamine ja selle lõplik kaotamine kooskõlas püsiva arengu ja AKV riikide järkjärgulise maailmamajandusse integreerimise eesmärkidega – lähtub kindlalt lepingu artiklist 1; arvestades, et partnerlus on rajatud väärtuste ja põhimõtete kogumile, mis hõlmab inimõiguste ja põhivabaduste austamist, õigusriigil põhinevat demokraatiat ning läbipaistvat ja vastutustundlikku valitsemist;

| C. | arvestades, et üle 80 % maailma vähim arenenud riikidest asub AKV piirkondades, mis muudab ELi-AKV partnerluse eriti tähtsaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üle 80 % maailma vähim arenenud riikidest asub AKV piirkondades, mis muudab ELi-AKV partnerluse eriti tähtsaks;

| D. | arvestades, et pärast Cotonou lepingu allakirjutamist on AKV rühmituse riikides ja Euroopa Liidus toimunud poliitilisi ja majanduslikke muutusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast Cotonou lepingu allakirjutamist on AKV rühmituse riikides ja Euroopa Liidus toimunud poliitilisi ja majanduslikke muutusi;

| E. | arvestades, et tulevikus peaksid AKV-ELi suhted põhinema koostöövõimaluste ja eesseisvate takistuste uuel käsitlusel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tulevikus peaksid AKV-ELi suhted põhinema koostöövõimaluste ja eesseisvate takistuste uuel käsitlusel;

| F. | arvestades, et AKV riikide ja ELi liikmesriikide arvuline tugevus ei kajastu piisavalt ühistegevuses ülemaailmsetel foorumitel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et AKV riikide ja ELi liikmesriikide arvuline tugevus ei kajastu piisavalt ühistegevuses ülemaailmsetel foorumitel;

| G. | arvestades, et AKV-ELi partnerlusel on olnud tähtis osa edusammudes aastatuhande arengueesmärkide täitmise poole; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et AKV-ELi partnerlusel on olnud tähtis osa edusammudes aastatuhande arengueesmärkide täitmise poole;

| H. | arvestades, et teisest küljest ei ole vaesuse kaotamise ja AKV riikide maailmamajandusse lõimimise eesmärkide täitmisel kuigivõrd tulemusi saavutatud, kui võtta arvesse, et pool AKV liikmesriikidest kuulub endiselt maailma vähim arenenud riikide hulka ja et AKV riigid moodustavad kokku vähem kui 5 % maailma majandusest ning umbes 2 % ülemaailmsest SKPst; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teisest küljest ei ole vaesuse kaotamise ja AKV riikide maailmamajandusse lõimimise eesmärkide täitmisel kuigivõrd tulemusi saavutatud, kui võtta arvesse, et pool AKV liikmesriikidest kuulub endiselt maailma vähim arenenud riikide hulka ja et AKV riigid moodustavad kokku vähem kui 5 % maailma majandusest ning umbes 2 % ülemaailmsest SKPst;

| I. | arvestades, et kaubandussuhted moodustavad Cotonou lepingu teise samba ja arvestades, et majanduspartnerluslepingud on nende suhete edendamise vahend; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kaubandussuhted moodustavad Cotonou lepingu teise samba ja arvestades, et majanduspartnerluslepingud on nende suhete edendamise vahend;

| J. | arvestades, et majanduspartnerluslepinguid määratletakse Cotonou lepingu artiklis 36 kui arengut toetavaid instrumente, mille „eesmärk on soodustada AKV riikide sujuvat ja järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse, kasutades eelkõige täielikult ära piirkondliku integratsiooni ja lõunariikide omavahelise kaubavahetuse võimalusi“. arvestades, et majanduspartnerluslepingute kaasamine Cotonou lepingusse edendab poliitikavaldkondade arengusidusust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et majanduspartnerluslepinguid määratletakse Cotonou lepingu artiklis 36 kui arengut toetavaid instrumente, mille „eesmärk on soodustada AKV riikide sujuvat ja järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse, kasutades eelkõige täielikult ära piirkondliku integratsiooni ja lõunariikide omavahelise kaubavahetuse võimalusi“. arvestades, et majanduspartnerluslepingute kaasamine Cotonou lepingusse edendab poliitikavaldkondade arengusidusust;

| K. | arvestades, et Cotonou lepingus võetakse arvesse piirkondliku lõimumise kasvavat tähtsust AKV riikides ja AKV-ELi koostöös, samuti selle rolli rahu ja julgeoleku toetamisel, majanduskasvu edendamisel ja piiriüleste probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Cotonou lepingus võetakse arvesse piirkondliku lõimumise kasvavat tähtsust AKV riikides ja AKV-ELi koostöös, samuti selle rolli rahu ja julgeoleku toetamisel, majanduskasvu edendamisel ja piiriüleste probleemide lahendamisel;

| L. | arvestades, et Cotonou lepingus käsitletakse uusi ülemaailmseid probleeme, mis on seotud kliimamuutuste, rände, rahu ja julgeolekuga (näiteks võitlus terrorismi, äärmusluse ja rahvusvahelise kuritegevuse vastu), kuid nendes valdkondades on saavutatud vähe konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Cotonou lepingus käsitletakse uusi ülemaailmseid probleeme, mis on seotud kliimamuutuste, rände, rahu ja julgeolekuga (näiteks võitlus terrorismi, äärmusluse ja rahvusvahelise kuritegevuse vastu), kuid nendes valdkondades on saavutatud vähe konkreetseid tulemusi;

| M. | arvestades, et AKV-ELi ühisinstitutsioonide kohtumised, eelkõige ühine ministrite nõukogu, on andnud vähe konkreetseid tulemusi ja nendest osavõtt on olnud vähene; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et AKV-ELi ühisinstitutsioonide kohtumised, eelkõige ühine ministrite nõukogu, on andnud vähe konkreetseid tulemusi ja nendest osavõtt on olnud vähene;

| N. | arvestades, et EL rahastab umbkaudu 50 % AKV sekretariaadi kuludest; arvestades, et rida AKV riike ei maksa täielikult oma liikmemaksu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL rahastab umbkaudu 50 % AKV sekretariaadi kuludest; arvestades, et rida AKV riike ei maksa täielikult oma liikmemaksu;

| O. | arvestades, et poliitiline dialoog põhielementide üle, nagu on osutatud Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96, on konkreetne ja õiguspärane vahend AKV-ELi partnerluse ühiste väärtuste toetamiseks ning demokraatia ja inimõiguste edendamiseks, mis on säästva arengu seisukohast väga olulised; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et poliitiline dialoog põhielementide üle, nagu on osutatud Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96, on konkreetne ja õiguspärane vahend AKV-ELi partnerluse ühiste väärtuste toetamiseks ning demokraatia ja inimõiguste edendamiseks, mis on säästva arengu seisukohast väga olulised;

| P. | arvestades, et inimõigustega seotud tingimuste säilitamine ja poliitilise dialoogi tugevdamine uues lepingus on selgelt vajalik; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et inimõigustega seotud tingimuste säilitamine ja poliitilise dialoogi tugevdamine uues lepingus on selgelt vajalik;

| Q. | arvestades, et liikmesriikide parlamentide, kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja erasektori osalemine poliitilises dialoogis on olnud üsna piiratud, kuigi selle tähtsust tunnistatakse; arvestades, et AKV riikide rühma roll kui selline on piiratud juhtudega, mil viidatakse artiklile 96; arvestades, et poliitilist dialoogi ja eriti artiklit 96 on peamiselt kasutatud poliitiliste kriiside hilises etapis ja mitte ennetavalt; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et liikmesriikide parlamentide, kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja erasektori osalemine poliitilises dialoogis on olnud üsna piiratud, kuigi selle tähtsust tunnistatakse; arvestades, et AKV riikide rühma roll kui selline on piiratud juhtudega, mil viidatakse artiklile 96; arvestades, et poliitilist dialoogi ja eriti artiklit 96 on peamiselt kasutatud poliitiliste kriiside hilises etapis ja mitte ennetavalt;

| R. | arvestades, et kuigi liikmesriikide parlamentide, kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja erasektori rolli 2010. aasta läbivaatamise järgses Cotonou lepingus selgelt tunnistatakse, on nende osalemine arutelus AKV-ELi poliitika ja tegevuse üle olnud piiratud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kuigi liikmesriikide parlamentide, kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja erasektori rolli 2010. aasta läbivaatamise järgses Cotonou lepingus selgelt tunnistatakse, on nende osalemine arutelus AKV-ELi poliitika ja tegevuse üle olnud piiratud;

| S. | arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel tuleb tegemist teha aina piiravamate seaduste ja muude takistustega, mis piiravad nende tegevust ja tegutsemisruumi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel tuleb tegemist teha aina piiravamate seaduste ja muude takistustega, mis piiravad nende tegevust ja tegutsemisruumi;

| T. | arvestades, et AKV piirkonda kuulub rida ELiga assotsieerunud ülemeremaid ja -territooriume, kellel on ELiga erisidemed, mille paremaks arvessevõtmiseks tuleks nende puhul loobuda traditsioonilisest arenguabi hoiakust; arvestades, et kuigi ülemeremaadel ja -territooriumidel on eriseisund, saavad nad endiselt toetust 11. Euroopa Arengufondist (EAF), samuti nagu AKV riigid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et AKV piirkonda kuulub rida ELiga assotsieerunud ülemeremaid ja -territooriume, kellel on ELiga erisidemed, mille paremaks arvessevõtmiseks tuleks nende puhul loobuda traditsioonilisest arenguabi hoiakust; arvestades, et kuigi ülemeremaadel ja -territooriumidel on eriseisund, saavad nad endiselt toetust 11. Euroopa Arengufondist (EAF), samuti nagu AKV riigid;

| U. | arvestades, et EAFi rahastatakse ELi liikmesriikide otsetoetustest ja see ei allu ELi tavapärastele eelarve-eeskirjadele; arvestades, et parlamendil ei ole EAFi eelarvele muud mõju kui juba tehtud väljamaksetele heakskiidu andmine, samuti puudub tal formaalne järelevalveõigus EAFi kavade üle; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et EAFi rahastatakse ELi liikmesriikide otsetoetustest ja see ei allu ELi tavapärastele eelarve-eeskirjadele; arvestades, et parlamendil ei ole EAFi eelarvele muud mõju kui juba tehtud väljamaksetele heakskiidu andmine, samuti puudub tal formaalne järelevalveõigus EAFi kavade üle;

| V. | arvestades, et 11. EAFi raames on umbes 900 miljonit eurot määratud Aafrika rahutagamisrahastule ja umbes 1,4 miljardit eurot EAFi reservist kasutatakse ELi Aafrika usaldusfondi jaoks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 11. EAFi raames on umbes 900 miljonit eurot määratud Aafrika rahutagamisrahastule ja umbes 1,4 miljardit eurot EAFi reservist kasutatakse ELi Aafrika usaldusfondi jaoks;

| W. | arvestades, et AKV riikide siseriiklikud vahendid koos rahasaadetistega diasporaakogukondadest võivad arengu rahastamisel olulist rolli mängida; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et AKV riikide siseriiklikud vahendid koos rahasaadetistega diasporaakogukondadest võivad arengu rahastamisel olulist rolli mängida;

| X. | arvestades, et EAFi eelarvesse kandmine võimaldaks demokraatlikku kontrolli ning suurendaks nähtavust ja läbipaistvust ELi arengufondide kasutamisel; arvestades, et teisest küljest võimaldab EAFi mitmeaastane iseloom ressursse prognoosida ning eelarvesse kandmine võiks viia AKV riikidele mõeldud arenguvahendite vähenemisele muude välispoliitika prioriteetide kasuks, mis võiks omakorda nõrgestada ELi–AKV privilegeeritud eripartnerlust; arvestades, et EAFi eelarvesse kandmine võiks ohustada ka Aafrika rahutagamisrahastu rahastamist ning teisi tähtsaid algatusi, nagu Aafrika usaldusfond, kui arengukoostööga seotud julgeolekukulutuste finantseerimiseks ei looda eraldi vahendit; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et EAFi eelarvesse kandmine võimaldaks demokraatlikku kontrolli ning suurendaks nähtavust ja läbipaistvust ELi arengufondide kasutamisel; arvestades, et teisest küljest võimaldab EAFi mitmeaastane iseloom ressursse prognoosida ning eelarvesse kandmine võiks viia AKV riikidele mõeldud arenguvahendite vähenemisele muude välispoliitika prioriteetide kasuks, mis võiks omakorda nõrgestada ELi–AKV privilegeeritud eripartnerlust; arvestades, et EAFi eelarvesse kandmine võiks ohustada ka Aafrika rahutagamisrahastu rahastamist ning teisi tähtsaid algatusi, nagu Aafrika usaldusfond, kui arengukoostööga seotud julgeolekukulutuste finantseerimiseks ei looda eraldi vahendit;

| 1. | kinnitab, et AKV-ELi koostöö on väärtuslik ja ainulaadne saavutus, mis on tugevdanud AKV ja ELi riikide ja nende parlamentide sidemeid viimase 40 aasta jooksul; rõhutab – arvestades, et AKV riigid on ilmutanud valmidust võtta rühmana ühismeetmeid – et koostöö tulemuslikkuse parandamiseks ning selle uute probleemidega kohandamiseks tuleb vastu võtta uus struktuur, kus säilitatakse AKV-ELi acquis’ üldise iseloomuga osad, nagu kohustused, mis on seotud inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse, inimarengu, hea valitsemistava, demokraatia ja õigusriigi eesmärgiga ning parimate tavade vahetamisega üldises raamistikus, kuid peamine töö peab toimuma kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, st piirkondlike kokkulepete alusel, mis on koostatud vastavalt piirkondlikele erivajadustele ning vastastikustele huvidele ELi ja vastava piirkonna vahel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et nii ühine raamistik kui ka piirkondlikud kokkulepped peaksid olema õiguslikud siduvad; rõhutab, et tõhususe tugevdamiseks, dubleerimise vähendamiseks ja poliitiliste raamistike kattumise vältimiseks peaksid piirkondlikud kokkulepped Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega olema kavandatud nii, et võetakse arvesse olemasolevaid piirkondlikke ja allpiirkondlikke organisatsioone, näiteks Aafrika Liitu, piirkondlikke majandusühendusi, piirkondlikke strateegiaid või kokkuleppeid, nagu majanduspartnerluslepingud, ning need peaksid võimaldama kaasata teisi riike, näiteks Põhja-Aafrikast, või luua rühmi vastavalt konkreetsetele huvidele või vajadustele (näiteks vähim arenenud riikide puhul arengutase või väikeste arenevate saareriikide puhul geograafilised iseärasused); |
| --- | --- |

2.

Eesmärgid, põhimõtted ja koostöötingimused

| 3. | kutsub üles seadma 2030. aasta tegevuskava ja säästva arengu eesmärke uues lepingus kesksele kohale ning looma tugevaid järelevalvemehhanisme, mis võimaldaksid tagada, et uue lepingu rakendamine aitab säästva arengu eesmärke täita ja edendab neid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub üles kontrollima AKV-ELi vastastikuse seire, aruandekohustuse ja hindamise mehhanismi abil korrapäraselt säästva arengu eesmärkide rakendamist liikmesriikides, kusjuures kaasatakse AKV ja ELi esindajaid mitte ainult kesksetest valitsusasutustest, vaid ka parlamentidest, piirkondlikest ja kohalikest asutustest, kodanikuühiskonnast ja teaduskogukondadest, koostades igal aastal järeldused ja soovitused riiklikuks, piirkondlikuks ja üldiseks läbivaatamiseks ning edasiste meetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab lisaks, et uue lepingu kohaselt ette nähtud sektoripõhiste avaliku poliitika meetmete kavandamisel, vastuvõtmisel ja rakendamisel tuleks täielikult arvesse võtta teadmispõhist poliitikat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et AKV-ELi koostöö üldeesmärk oleks võitlus vaesuse ja ebavõrdsuse vastu ning viimaks nende kaotamine ja säästva arengu edendamine; toonitab siiski, et uus leping peab olema kõigepealt isevastutusel põhinev poliitiline projekt, mis jätaks kindlalt kõrvale rahastaja-abisaaja mentaliteedi; on seisukohal, et koostööd tuleks teha ühist huvi pakkuvates valdkondades, kus võib eeldada ühist kasu, ja seda mitte ainult majanduslikus mõttes, vaid ka seoses rahu ja julgeoleku, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ja demokraatia, rände, keskkonna, kliimamuutuse ja muude valdkondadega, mis on seotud nii AKV riikide kui ka ELi elanikkonna jõukusega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma seisukohta, et poliitikavaldkondade arengusidusus on uue säästva arengu tegevuskava saavutamisel oluline element; on veendunud, et Cotonou lepingu laiaulatuslikkusega edendatakse poliitikavaldkondade arengusidusust ja see tuleks seetõttu säilitada ka uues lepingus; juhib tähelepanu vajadusele säilitada uue lepingu raames poliitikavaldkondade arengusidusust käsitlevad erisätted ning tugevdada dialoogi sellega seotud teemadel; tuletab meelde oma ettepanekut nimetada parlamentaarse ühisassamblee raames poliitikavaldkondade arengusidususe alalised kaasraportöörid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et rahvusvaheliselt kooskõlastatud abipõhimõtete austamine on 2030. aasta tegevuskava täitmisel otsustavalt tähtis, ja peab vajalikuks, et viide sellele lisataks tulevasse lepingusse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et Cotonou lepingu olulised osad, mis hõlmavad inimõigusi ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, oleksid ka uue lepingu väärtusalusteks; nõuab hea valitsemistava lisamist oluliste osade hulka kooskõlas säästva arengu uue 16. eesmärgiga, mis hõlmab rahu, õiglust ja institutsioonide tõhusust; kordab, kui tähtis on täielikult rakendada Cotonou lepingu artiklit 9; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et poliitiline dialoog on Cotonou lepingu oluline osa ning artiklid 8 ja 96 on konkreetsed ja õiguspärased vahendid AKV-ELi suhete oluliste osade säilitamiseks, kuigi neid ei ole alati tõhusalt kasutatud; nõuab, et poliitiline dialoog jääks keskseks ja õiguslikuks sambaks nii üldises raamistikus kui ka uue lepingu piirkondlikul tasandil; kutsub üles kasutama poliitilist dialoogi tõhusamalt ja süstemaatilisemalt ning ennetavalt, et poliitilisi kriise ära hoida; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et Cotonou lepingu artiklis 97 nähakse ette konsulteerimismenetlus ja asjakohased meetmed tõsiste korruptsioonijuhtumite puhuks, ning peab kahetsusväärseks, et seda artiklit on siiani ainult üks kord kasutatud; nõuab, et seda menetlust ELi ja AKV riikide uues partnerluslepingus tugevdataks, et see täielikult kasutatavaks muuta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab sellega seoses, et poliitiline dialoog on väärtuslik alus inimeste olukorra parandamiseks partnerriikides; peab kahetsusväärseks, et seda vahendit ei ole piisavalt kasutatud ja see on siiani vähe tulemusi andnud; kutsub seetõttu üles paremini jälgima inimõiguste olukorda ja teisi lepingu olulisi ja põhilisi elemente, rõhutab, et jälgimine peab olema kaasav ja osaluspõhine, ning nõuab korrapäraselt iga kahe või mitme aasta järel hindamist ning ühisaruannete koostamist nendest elementidest kinnipidamise kohta kõigi AKV-ELi liikmesriikide poolt, eesmärgiga vastavalt vajadusele kas avalikustada, häbistada või kiita; nõuab, et kõnealuste aruannete tulemused esitataks üldistel AKV-ELi kohtumistel, et neid kasutataks poliitilise dialoogi alusena ning et neile toetutaks säästva arengu eesmärkide riiklike, piirkondlike ja üldiste läbivaatamiste käigus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub nii AKV kui ka ELi riikide parlamente ning kohalikke omavalitsusi üles AKV-ELi poliitika ja meetmete kõikides etappides jõulisemalt osalema, alates planeerimisest ja kavandamisest kuni rakendamise, hindamise ja järelevalveni, pidades eelkõige silmas subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et kõik uue lepingu osalised kohustuksid andma kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suurema autonoomia ja tugevdama nende suutlikkust, et nad suudaksid oma kohustusi tõhusalt täita ja AKV riikide arengus oluliselt osaleda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub üles kodanikuühiskonda, eelkõige kohalikke rühmi, keda kõnealune poliitika otseselt puudutab, tugevamalt poliitilisse dialoogi, kavandamisse ja rakendamisse kaasama ja toetama nende suutlikkuse suurendamist; rõhutab sellega seoses, et mõnes riigis valitseb kodanikuühiskonna tegutsemisruumi vähenemise oht ning on vaja kaasata ka sellised rühmad nagu vähemused, noored ja naised, kes ise ei suuda oma huvide eest seista või keda nende valitsus nende õiguspärastele demokraatlikele huvidele vaatamata ei tunnusta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et erasektoril võib arenguprotsessis olla keskne koht ja see võib aidata arengut rahastada, tingimusel, et investeerimisel austatakse inimesi, traditsioonilist omandi- või kasutusõigust ning keskkonda, kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega; kutsub seetõttu üles toetama Euroopa Investeerimispanga (EIP) egiidi all erasektori investeeringuid, eeldusel, et investeerimine toimub kooskõlas inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega ning sotsiaal- ja keskkonnakaitse eeskirjadega; rõhutab, et uues partnerluses tuleks eelistada väiketootjaid ja -põllumajandusettevõtjaid ning mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (MVKEd) soodsa keskkonna loomist; kutsub lisaks üles kuulama poliitika kujundamisel ning programmitöö ja rakendamise etapis kohaliku ja riigitasandi erasektori arvamust; |
| --- | --- |

16.

Tulevased AKV-ELi institutsioonid

| 17. | kutsub üles võtma AKV-ELi nõukogu ühisistungite päevakorda päevakajalisi ja kiireloomulisi poliitilisi arutelusid, sealhulgas tundlikel teemadel, et võtta nende kohta vastu ühised järeldused; palub asjaomastel AKV riikide ja ELi liikmesriikide ministritel parandada oma osalemist ministrite tasandil, et anda kohtumistele vajalik poliitiline legitiimsus ja tagada partnerluse põhimõtte vajalik nähtavus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et AKV-ELi riikide uus leping hõlmaks tugevat parlamentaarset mõõdet parlamentaarse ühisassamblee kaudu, millega tagataks demokraatlik ja laiaulatuslik parlamentaarne dialoog, sealhulgas keeruliste ja tundlike teemade üle, edendataks ühiseid (piirkondlikke) poliitilisi projekte, loodaks neile mitme sidusrühma osalemise teel demokraatlik alus, kontrollitaks täitevvõimu tööd ja arengukoostööd, edendataks demokraatiat ja inimõigusi ning seeläbi aidataks oluliselt kaasa uuele võrdsetel alustel toimivale AKV-ELi partnerlusele; rõhutab, kui oluline on parlamentaarse ühisassamblee varajane kaasamine kõigisse AKV–ELi 2020. aasta järgset partnerlust käsitlevatesse aruteludesse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on kindlalt arvamusel, et parlamentaarne ühisassamblee peaks tagama kõikide poliitiliste jõudude piisava ja proportsionaalse esindatuse oma aruteludes; kutsub seetõttu ühisassamblee riigidelegatsioone kaasama kõigi oma riigi poliitiliste jõudude esindajaid ning tagama opositsiooni osavõttu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub üles viima parlamentaarset ühisassambleed kooskõlla uue piirkondliku struktuuriga, keskendudes selle piirkondlike foorumite töös piirkondliku tähtsusega küsimustele, kaasates jõuliselt riikide ja piirkondlikke parlamente ning seejuures säilitades korrapärased, kuid harvemad AKV-ELi ühiskohtumised; nõuab, et parlamentaarse ühisassamblee istungitele lisataks päevakajalised temaatilised kohtumised kodanikuühiskonna ja erasektoriga, et arendada ja laiendada arutelusid ühisassamblee päevakorraga seotud teemadel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab, et ühisassamblee juhatus annaks assamblee töökavale strateegilisema suunitluse; nõuab, et ühisassamblee komisjonide tulevastes aruannetes esitataks selge seos säästva arengu eesmärkidega, et võimaldada iga eesmärgi pidevat jälgimist; palub kooskõlastada üldisel AKV-ELi foorumil ühised resolutsioonid kiireloomuliste rahvusvaheliste teemade kohta, samuti viivituste kohta säästva arengu eesmärkidega seotud küsimustes ja inimõiguste rikkumiste kohta, ning kooskõlastada piirkondlikel või muudel vastavatel koosolekutel resolutsioonid aktuaalsetel teemadel ja küsimustes, mis on kiireloomulised ja pakuvad erilist huvi konkreetsele piirkonnale või rühmale; sellega seoses tuletab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile meelde, kui tähtis on nõukogu kohalviibimine ministrite tasandil parlamentaarse ühisassamblee kohtumistel; nõuab, et AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimehed kutsutaks nõukogu ühiskoosolekutele, et tagada tulemuslik ja vastastikune teabevahetus ja parandada institutsioonilist koostööd; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et parandada parlamentaarse ühisassamblee kontrolli arengu programmitöö üle, võttes arvesse arengu tulemuslikkuse põhimõtet ja sellise kontrolli järelmeetmeid; kutsub komisjoni ja valitsusi edendama parlamentide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna osaliste, erasektori ja võõrsil elavate kogukondade kaasamist kõigis arengu programmitöö etappides ning esitama kogu olemasolevat teavet õigel ajal ja läbipaistvalt riikide parlamentidele, et aidata neil demokraatlikku kontrolli teostada; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et AKV-ELi partnerlusse tuleks üritada kaasata ka muid ülemaailmse tasandi partnereid (nagu Aafrika Liit ja ÜRO) ja võimaluse korral muid rahvusvahelisi jõude ning suurendada kooskõlastamist ja koostööd, dubleerimata tööd või missioone, et lahendada sõdade, sisekonfliktide, ebakindluse, haavatavuse ja üleminekuga seotud probleeme; |
| --- | --- |

23.

Edasine rahastamine

| 24. | on veendunud, et Cotonou lepingu ja liidu mitmeaastase finantsraamistiku üheaegne aegumine annab võimaluse otsustada lõpuks Euroopa Arengufondi (EAF) eelarvesse kandmise üle, et suurendada ELi arengurahastamise tõhusust ja tulemuslikkust, läbipaistvust, demokraatlikku kontrolli, vastutust, nähtavust ja järjekindlust; rõhutab siiski, et nimetatud eelarvesse kandmise tingimuseks peaks olema i) arengu rahastamise kindel lahushoidmine, et säilitada arengumaade rahastamise tase ja ii) alalise ja eraldi lahenduse leidmine arengukoostööga seotud julgeolekukulude rahastamisele ELi poolt; rõhutab, et isegi kui EAF eelarvesse kantakse, tuleks sellesse lisada ELi arengukoostööga kohandatud võrdlusalused; nõuab tungivalt, et pooled kaasajastaksid rahastamisvahendeid ja edendaksid võimaluse korral üldist ja sektoriviisilist eelarvetoetust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et liidu eelarves juba on konkreetsetele partneritele suunatud vahendid ning et EAFi saab eelarvesse kanda nii, et kajastada ja edendada AKV-ELi privilegeeritud suhet säästva arengu edendamise eesmärgil; palub komisjonil esitada enne järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekute esitamist eespool nimetatud küsimusi käsitlev tegevuskava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et tulevased AKV-ELi suhted peavad olema poliitilist laadi, nt töö eri rahvusvahelistel foorumitel ühiste poliitiliste projektide alal, ja mitte ainult doonori-abisaaja laadi; rõhutab seetõttu, et ELi arenguabi põhimõtteid tuleb kohaldada võrdsetel alustel kõigi arengumaade suhtes ning et arenenud AKV riigid ei tohiks seetõttu enam saada ELi arenguabi samadel tingimustel nagu AKV riikide hulka mitte kuuluvad riigid; on seisukohal, et AKV riikide suurem omarahastamine vastaks AKV püüdlustele saada sõltumatuks osalejaks, ja rõhutab seejuures, kui tähtis on lisada uude lepingusse tugevamad vahendid, et suurendada AKV riikide võimet tähtsaid majandussektoreid rahastada; kutsub osalisi kahekordistama oma jõupingutusi suurendada AKV riikide võimekust ja hästi kasutada kohalikke vahendeid, eelkõige tugevdades maksusüsteemi, tagades loodusvarade usaldusväärse majandamise ja toetades industrialiseerimist ning toormaterjalide töötlemist kohaliku, piirkondliku ja ülemaailmse turu jaoks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et 11. EAF on Aafrika rahutagamisrahastu peamine rahastamisallikas, kuigi see pidi olema ajutine lahendus, kui Aafrika rahutagamisrahastu 2003. aastal loodi; kutsub üles looma spetsiaalset rahastamisvahendit arengukoostööga seotud julgeolekukulutuste rahastamiseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | võtab teadmiseks komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatise Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta; märgib, et ELi eelarve ja EAFi panus 8 miljardi euro suurusesse paketti koosneb eranditult juba kavandatud abist; nõuab, et abisaajatele mõeldud arenguabi ei seataks ohtu ning et rändega seotud algatusi rahastataks uutest assigneeringutest; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab eraldi vahendi loomist kõigi ülemeremaade ja -territooriumide jaoks, võttes arvesse nende eriseisundit ja Euroopa peresse kuulumist; nõuab AKV riikide ning ülemeremaade ja -territooriumide koostöö tihendamist, et soodustada vastavate piirkondade kaasavat ja kestlikku arengut ning lõimida ülemeremaad ja -territooriumid täielikumalt oma piirkondlikku keskkonda; |
| --- | --- |

29.

Kaubanduse mõõde: majanduspartnerluslepingud

| 30. | kordab, et majanduspartnerluslepingud on piirkondliku koostöö alus ja need peavad edendama arengut ja piirkondlikku integratsiooni; rõhutab seetõttu õiguslikult siduvate kestlikkussätete asjakohasust (inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta) kõikides majanduspartnerluslepingutes, ning rõhutab, kui tähtis on luua tõhusad järelevalvesüsteemid, mis hõlmavad paljusid kodanikuühiskonna elualade esindajaid, et tuvastada kaubanduse liberaliseerimise võimalik negatiivne mõju ja seda vältida; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab, et Cotonou-järgne leping oleks poliitiline raamleping, milles määratakse kindlaks majanduspartnerluslepingute kohustuslikud miinimumnõuded, et tagada praeguse Cotonou lepinguga sarnanevad seosed majanduspartnerluslepingutega, hõlmates sätteid, mis käsitlevad head valitsemistava, inimõiguste austamist, sealhulgas kõige haavatavamate inimrühmade puhul, ning sotsiaal- ja keskkonnastandarditest kinnipidamist, kusjuures lisaks annaks selline raamleping vajaliku raamistiku kestliku arengu ja poliitikavaldkondade sidususe jaoks; nõuab ühist parlamentaarset järelevalve- ja seiremenetlust majanduspartnerluslepingute mõju kohta, samuti struktureeritud seiremehhanisme kodanikuühiskonna jaoks; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, AKV nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ning AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee juhatusele. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/03_01/pdf/mn3012634_en.pdf

(2)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf

(3)  ELT C 310, 25.8.2016, lk 19.

(4)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 257.

(5)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 120.

(6)  ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 833.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/101905en.pdf

(8)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

(9)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0336.

(11)  http://www.acp.int/content/acp-eu-stand-together-post-2015-development-agenda

(12)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Sipopo_Declaration.pdf

(13)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/69/313.

(14)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/70/1.

---

Kolmapäev, 5. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/10

---

P8_TA(2016)0375

Ülemaailmsed eesmärgid ja ELi kohustused seoses toitumise ja toiduga kindlustatusega maailmas

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta resolutsioon edasiste meetmete kohta, mis aitavad täita ülemaailmseid eesmärke ja ELi kohustusi toitumise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks maailmas (2016/2705(RSP))

(2018/C 215/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ja eelkõige selle artiklit 25, milles märgitakse, et õigus toidule on üks osa õigusest küllaldasele elatustasemele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ja eelkõige selle artiklit 25, milles märgitakse, et õigus toidule on üks osa õigusest küllaldasele elatustasemele,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ja eelkõige selle artiklit 11, milles tunnustatakse iga inimese õigust „küllaldasele elatustasemele, sealhulgas piisavale toitumisele“ ja iga inimese „põhilist õigust mitte kannatada nälga“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ja eelkõige selle artiklit 11, milles tunnustatakse iga inimese õigust „küllaldasele elatustasemele, sealhulgas piisavale toitumisele“ ja iga inimese „põhilist õigust mitte kannatada nälga“,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti 2008. aastal vastu võetud fakultatiivprotokolli, milles tunnistatakse õigus toidule rahvusvaheliselt kohtujurisdiktsiooni alla kuuluvaks õiguseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti 2008. aastal vastu võetud fakultatiivprotokolli, milles tunnistatakse õigus toidule rahvusvaheliselt kohtujurisdiktsiooni alla kuuluvaks õiguseks,

| — | võttes arvesse Rooma deklaratsiooni ülemaailmse toiduga kindlustatuse kohta, mis võeti vastu 1996. aastal Roomas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) korraldatud ülemaailmsel toidualasel tippkohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rooma deklaratsiooni ülemaailmse toiduga kindlustatuse kohta, mis võeti vastu 1996. aastal Roomas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) korraldatud ülemaailmsel toidualasel tippkohtumisel,

| — | võttes arvesse FAO 2004. aastal vastu võetud suuniseid õiguse kohta toidule, milles antakse riikidele juhised selle kohta, kuidas täita kohustust tagada õigus toidule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO 2004. aastal vastu võetud suuniseid õiguse kohta toidule, milles antakse riikidele juhised selle kohta, kuidas täita kohustust tagada õigus toidule,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2011. aastal avaldatud uuringut „Global food losses and food waste“, milles antakse täpset teavet selle kohta, kui palju toitu igal aastal raisatakse ja kaotsi läheb, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2011. aastal avaldatud uuringut „Global food losses and food waste“, milles antakse täpset teavet selle kohta, kui palju toitu igal aastal raisatakse ja kaotsi läheb,

| — | võttes arvesse 19.–21. novembril 2014 Roomas toimunud teist rahvusvahelist toitumisalast konverentsi ja selle lõppdokumente, Rooma toitumisalast deklaratsiooni ning tegevusraamistikku toiduga kindlustatuse ja piisava toitumise tagamiseks pikaajalistes kriisides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–21. novembril 2014 Roomas toimunud teist rahvusvahelist toitumisalast konverentsi ja selle lõppdokumente, Rooma toitumisalast deklaratsiooni ning tegevusraamistikku toiduga kindlustatuse ja piisava toitumise tagamiseks pikaajalistes kriisides,

| — | võttes arvesse 2009. aastal G8 kohtumisel vastu võetud L’Aquila toiduga kindlustatuse algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aastal G8 kohtumisel vastu võetud L’Aquila toiduga kindlustatuse algatust,

| — | võttes arvesse toitumise parandamise liikumist SUN (Scaling Up Nutrition), mille eesmärk on kasutada rahvusvaheliste huvirühmade võimekust ja valmidust toetada riikide valitsuste algatusi ja prioriteete vaegtoitluse vastu võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse toitumise parandamise liikumist SUN (Scaling Up Nutrition), mille eesmärk on kasutada rahvusvaheliste huvirühmade võimekust ja valmidust toetada riikide valitsuste algatusi ja prioriteete vaegtoitluse vastu võitlemiseks,

| — | võttes arvesse maailma terviseassamblee (WHA) 2012. aastal vastuvõetud resolutsiooni 65.6 emade, imikute ja väikelaste toitumise tervikliku rakenduskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maailma terviseassamblee (WHA) 2012. aastal vastuvõetud resolutsiooni 65.6 emade, imikute ja väikelaste toitumise tervikliku rakenduskava kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri poolt Rio+20 tippkohtumisel tehtud nälja kaotamise algatust, millega kutsutakse valitsusi, kodanikuühiskonda, usuühendusi, erasektorit ja teadusasutusi üles ühinema nälja ja alatoitluse kõige raskemate vormide likvideerimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri poolt Rio+20 tippkohtumisel tehtud nälja kaotamise algatust, millega kutsutakse valitsusi, kodanikuühiskonda, usuühendusi, erasektorit ja teadusasutusi üles ühinema nälja ja alatoitluse kõige raskemate vormide likvideerimiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. aprilli 2016. aasta resolutsiooni A/RES/70/259 „ÜRO toitumismeetmete aastakümme (2016–2025)“, mille eesmärk on käivitada intensiivsed meetmed nälja ja alatoitluse kaotamiseks kogu maailmas ning tagada üldine juurdepääs tervislikumale ja jätkusuutlikumale toitumisele kõigi inimeste jaoks olenemata sellest, kes nad on ja kus nad elavad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. aprilli 2016. aasta resolutsiooni A/RES/70/259 „ÜRO toitumismeetmete aastakümme (2016–2025)“, mille eesmärk on käivitada intensiivsed meetmed nälja ja alatoitluse kaotamiseks kogu maailmas ning tagada üldine juurdepääs tervislikumale ja jätkusuutlikumale toitumisele kõigi inimeste jaoks olenemata sellest, kes nad on ja kus nad elavad,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni A/RES/70/1 „Muudame oma maailma. Säästva arengu tegevuskava aastani 2030“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni A/RES/70/1 „Muudame oma maailma. Säästva arengu tegevuskava aastani 2030“,

| — | võttes arvesse säästva arengu eesmärke ning nende omavahel seotud ja integreeritud olemust, eelkõige esimest eesmärki (SDG 1) – kaotada vaesus kõikides selle vormides ja kõikjal, teist eesmärki (SDG 2) – teha lõpp näljale, saavutada toiduga kindlustatus ja parem toitumine ning edendada säästvat põllumajandust, ning kaheteistkümnendat eesmärki (SDG 12) – tagada säästvad tarbimis- ja tootmismudelid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse säästva arengu eesmärke ning nende omavahel seotud ja integreeritud olemust, eelkõige esimest eesmärki (SDG 1) – kaotada vaesus kõikides selle vormides ja kõikjal, teist eesmärki (SDG 2) – teha lõpp näljale, saavutada toiduga kindlustatus ja parem toitumine ning edendada säästvat põllumajandust, ning kaheteistkümnendat eesmärki (SDG 12) – tagada säästvad tarbimis- ja tootmismudelid,

| — | võttes arvesse 1. detsembri 2011. aasta Busani partnerluslepingut tõhusaks arengukoostööks (1), eriti selle lõiget 32, milles osutatakse vajadusele tunnustada erasektori keskset rolli innovatsiooni edendamises, jõukuse, sissetuleku ja töökohtade loomises, siseressursside mobiliseerimises ning seeläbi vaesuse vähendamises (SDG 1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. detsembri 2011. aasta Busani partnerluslepingut tõhusaks arengukoostööks (1), eriti selle lõiget 32, milles osutatakse vajadusele tunnustada erasektori keskset rolli innovatsiooni edendamises, jõukuse, sissetuleku ja töökohtade loomises, siseressursside mobiliseerimises ning seeläbi vaesuse vähendamises (SDG 1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21, milles on sätestatud, et ELi välistegevus peab aitama kaasa säästva arengu eesmärkidele, austama inimõigusi ja soolist võrdõiguslikkust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21, milles on sätestatud, et ELi välistegevus peab aitama kaasa säästva arengu eesmärkidele, austama inimõigusi ja soolist võrdõiguslikkust,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles kinnitatakse, et liit peab võtma arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles kinnitatakse, et liit peab võtma arengukoostöö eesmärke arvesse sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid,

| — | võttes arvesse toiduabi konventsiooni, mille Euroopa Liit ratifitseeris 13. novembril 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse toiduabi konventsiooni, mille Euroopa Liit ratifitseeris 13. novembril 2013,

| — | võttes arvesse 8. juunil 2013. aastal Londonis toimunud toitumise ja majanduskasvu seostele pühendatud tippkohtumisel heakskiidetud ülemaailmset toitumise ja majanduskasvu kokkulepet (Global Nutrition for Growth Compact), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. juunil 2013. aastal Londonis toimunud toitumise ja majanduskasvu seostele pühendatud tippkohtumisel heakskiidetud ülemaailmset toitumise ja majanduskasvu kokkulepet (Global Nutrition for Growth Compact),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid toidukriisidest“ (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid toidukriisidest“ (COM(2012)0586),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik“ (COM(2013)0141) ning nõukogu 28. mai 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad toiduga kindlustatust ja toitumisalast kindlustatust välisabis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik“ (COM(2013)0141) ning nõukogu 28. mai 2013. aasta järeldusi, mis käsitlevad toiduga kindlustatust ja toitumisalast kindlustatust välisabis,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 2014. aastal vastuvõetud toitumisalast tegevuskava, milles kohustutakse vähendama alla 5-aastaste kängu jäänud laste arvu 2025. aastaks 7 miljoni võrra (SWD(2014)0234), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 2014. aastal vastuvõetud toitumisalast tegevuskava, milles kohustutakse vähendama alla 5-aastaste kängu jäänud laste arvu 2025. aastaks 7 miljoni võrra (SWD(2014)0234),

| — | võttes arvesse komisjoni toitumisalase tegevuskava täitmise esimest vahearuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni toitumisalase tegevuskava täitmise esimest vahearuannet,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2014. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi toiduga ja toidualase kindlustatusega seotud poliitiliste kohustuste täitmine: esimene iga kahe aasta tagant esitatav aruanne“ (COM(2014)0712), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2014. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi toiduga ja toidualase kindlustatusega seotud poliitiliste kohustuste täitmine: esimene iga kahe aasta tagant esitatav aruanne“ (COM(2014)0712),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning Maailma Toiduprogrammi (WFP) 2016. aasta märtsis avaldatud üldist hinnangut „Ülemaailmne analüüs toiduga kindlustatuse ja toitumisalase kindlustatuse olukorrast toidukriisikolletes“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning Maailma Toiduprogrammi (WFP) 2016. aasta märtsis avaldatud üldist hinnangut „Ülemaailmne analüüs toiduga kindlustatuse ja toitumisalase kindlustatuse olukorrast toidukriisikolletes“,

| — | võttes arvesse maailma toiduga kindlustatuse komitee 11. mai 2012. aasta vabatahtlikke suuniseid maa, kalastusvete ja metsade vastutustundliku majandamise kohta riikliku toiduga kindlustatuse kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse maailma toiduga kindlustatuse komitee 11. mai 2012. aasta vabatahtlikke suuniseid maa, kalastusvete ja metsade vastutustundliku majandamise kohta riikliku toiduga kindlustatuse kontekstis,

| — | võttes arvesse tegevusraamistikku toiduga kindlustatuse ja piisava toitumise tagamiseks pikaajalistes kriisides (FFA) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevusraamistikku toiduga kindlustatuse ja piisava toitumise tagamiseks pikaajalistes kriisides (FFA) (2),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni toiduga kindlustatust ja piisavat toitumist käsitleva uue ühenduse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni toiduga kindlustatust ja piisavat toitumist käsitleva uue ühenduse kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (4),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni laste alatoitumuse ja vaegtoitumuse kohta arenguriikides (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni laste alatoitumuse ja vaegtoitumuse kohta arenguriikides (5),

| — | võttes arvesse oma 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Milanos 2015. aastal toimuva maailmanäituse „Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine“ kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Milanos 2015. aastal toimuva maailmanäituse „Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine“ kohta (6),

| — | võttes arvesse 15. oktoobri 2015. aasta Milano linnatoidu poliitika pakti (7), mille esitas Milano linnavalitsus ja millele on alla kirjutanud 113 linna üle kogu maailma, ning mis esitati ÜRO peasekretärile Ban Ki-moonile ja mis tõendab linnade keskset tähtsust toidualase poliitika kujundamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. oktoobri 2015. aasta Milano linnatoidu poliitika pakti (7), mille esitas Milano linnavalitsus ja millele on alla kirjutanud 113 linna üle kogu maailma, ning mis esitati ÜRO peasekretärile Ban Ki-moonile ja mis tõendab linnade keskset tähtsust toidualase poliitika kujundamisel,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust edasiste meetmete kohta, mis aitavad täita ülemaailmseid eesmärke ja ELi kohustusi toitumise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks maailmas (O-000099/2016 – B8-0717/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust edasiste meetmete kohta, mis aitavad täita ülemaailmseid eesmärke ja ELi kohustusi toitumise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks maailmas (O-000099/2016 – B8-0717/2016),

| — | võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et säästva arengu teise eesmärgi (SDG 2) ja sellega seotud sihtmärkide kohaselt tuleb näljast ja alatoitlusest jagu saada 2030. aastaks, milleks tuleb eelkõige tagada võimalused väiketootjatele ja suurendada nende tootlikkust, luua jätkusuutlikud ja kliimamuutustele vastupanuvõimelised põllumajandus- ja toidusüsteemid, mis suudaksid toiduga varustada 2030. aastaks eeldatavalt 8,5 miljardi elanikuni paisuvat maailma elanikkonda, kaitstes samal ajal bioloogilist mitmekesisust, keskkonda, väiketootjate huvisid ja heaolu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et säästva arengu teise eesmärgi (SDG 2) ja sellega seotud sihtmärkide kohaselt tuleb näljast ja alatoitlusest jagu saada 2030. aastaks, milleks tuleb eelkõige tagada võimalused väiketootjatele ja suurendada nende tootlikkust, luua jätkusuutlikud ja kliimamuutustele vastupanuvõimelised põllumajandus- ja toidusüsteemid, mis suudaksid toiduga varustada 2030. aastaks eeldatavalt 8,5 miljardi elanikuni paisuvat maailma elanikkonda, kaitstes samal ajal bioloogilist mitmekesisust, keskkonda, väiketootjate huvisid ja heaolu;

| B. | arvestades, et põllumajanduslikud väiketootjad kujutavad oma investeeringute ja tootmisega suurimat osalejat erasektoris põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja toitumise valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põllumajanduslikud väiketootjad kujutavad oma investeeringute ja tootmisega suurimat osalejat erasektoris põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja toitumise valdkonnas;

| C. | arvestades, et inimeste õigust toidule saab täielikult kindlustada vaid siis, kui järsult vähendatakse vaesust ja ebavõrdsust, tagatakse võrdsus ja tugevdatakse vastupanuvõimet vapustustele, luues selleks eelkõige õiguspõhised sotsiaalse kaitse võrgustikud ja tagades vähemkaitstud inimrühmade osalemine ning põllumajandusmaa turvaline kättesaadavus ja selle kontroll, ressursside ja tootmisvahendite haldamine väiketootjate ja karjakasvatusega tegelevate kogukondade jaoks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimeste õigust toidule saab täielikult kindlustada vaid siis, kui järsult vähendatakse vaesust ja ebavõrdsust, tagatakse võrdsus ja tugevdatakse vastupanuvõimet vapustustele, luues selleks eelkõige õiguspõhised sotsiaalse kaitse võrgustikud ja tagades vähemkaitstud inimrühmade osalemine ning põllumajandusmaa turvaline kättesaadavus ja selle kontroll, ressursside ja tootmisvahendite haldamine väiketootjate ja karjakasvatusega tegelevate kogukondade jaoks;

| D. | arvestades, et tööstuslik põllumajandustootmine on toonud kaasa kasvuhoonegaaside suurenenud heitkogused ja laiendanud monokultuuride kasvupinda, kahjustades seega märkimisväärselt bioloogilist mitmekesisust ja kiirendades pinnase erosiooni, samas kui põllumajanduslikud pereettevõtted ja väiketootjad on tõestanud oma võimekust pakkuda mitmekesist toodangut ja suurendada toiduainete tootmist jätkusuutlikult agroökoloogiliste tavade kaudu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tööstuslik põllumajandustootmine on toonud kaasa kasvuhoonegaaside suurenenud heitkogused ja laiendanud monokultuuride kasvupinda, kahjustades seega märkimisväärselt bioloogilist mitmekesisust ja kiirendades pinnase erosiooni, samas kui põllumajanduslikud pereettevõtted ja väiketootjad on tõestanud oma võimekust pakkuda mitmekesist toodangut ja suurendada toiduainete tootmist jätkusuutlikult agroökoloogiliste tavade kaudu;

| E. | arvestades, et alatoitluse vähendamisel on saavutatud edu, kuid see toimub liiga aeglaselt ja ebaühtlaselt, ning arvestades, et tänase seisuga ei ole 795 miljonil maailma elanikul piisavalt toitu, et elada normaalset ja aktiivset elu; arvestades, et iga kolmas inimene kannatab mingis vormis alatoitluse all; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alatoitluse vähendamisel on saavutatud edu, kuid see toimub liiga aeglaselt ja ebaühtlaselt, ning arvestades, et tänase seisuga ei ole 795 miljonil maailma elanikul piisavalt toitu, et elada normaalset ja aktiivset elu; arvestades, et iga kolmas inimene kannatab mingis vormis alatoitluse all;

| F. | arvestades, et 2012. aastal kiitis maailma terviseassamblee (WHA) heaks kuus ülemaailmset toitumisalast eesmärki, mis tuleb täita 2025. aastaks: vähendada alla 5-aastaste känguvate laste arvu 40 %, vähendada sünnitusealiste naiste hulgas kehvveresust 50 %, vähendada alakaalulisena sündivate laste arvu 30 %, takistada laste ülekaalulisuse suurenemist, suurendada kuni kuuekuiste imikute eranditult rinnaga toitmise määra vähemalt 50 % ning viia kurtunud laste osakaal alla 5 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2012. aastal kiitis maailma terviseassamblee (WHA) heaks kuus ülemaailmset toitumisalast eesmärki, mis tuleb täita 2025. aastaks: vähendada alla 5-aastaste känguvate laste arvu 40 %, vähendada sünnitusealiste naiste hulgas kehvveresust 50 %, vähendada alakaalulisena sündivate laste arvu 30 %, takistada laste ülekaalulisuse suurenemist, suurendada kuni kuuekuiste imikute eranditult rinnaga toitmise määra vähemalt 50 % ning viia kurtunud laste osakaal alla 5 %;

| G. | arvestades, et rinnaga toitmine on kõige loomulikum ja parim imikute ja väikelaste toitmise viis, eriti arengumaades, kuid selle suhtes valitsev teadmatus ja kultuurilised piirangud põhjustavad endiselt seda, et ebapiisaval arvul väikelapsi saab rinnapiima; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rinnaga toitmine on kõige loomulikum ja parim imikute ja väikelaste toitmise viis, eriti arengumaades, kuid selle suhtes valitsev teadmatus ja kultuurilised piirangud põhjustavad endiselt seda, et ebapiisaval arvul väikelapsi saab rinnapiima;

| H. | arvestades, et 2013. aastal toimunud tippkohtumisel, mis oli pühendatud toitumise ja majanduskasvu seostele (Nutrition for Growth Summit), kohustus EL vähendama känguvate laste arvu 2025. aastaks vähemalt seitsme miljoni võrra ning eraldama aastatel 2014–2020 selle eesmärgi saavutamiseks 3,5 miljardit eurot; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2013. aastal toimunud tippkohtumisel, mis oli pühendatud toitumise ja majanduskasvu seostele (Nutrition for Growth Summit), kohustus EL vähendama känguvate laste arvu 2025. aastaks vähemalt seitsme miljoni võrra ning eraldama aastatel 2014–2020 selle eesmärgi saavutamiseks 3,5 miljardit eurot;

| I. | arvestades, et kui laps ei saa esimesel tuhandel elupäeval piisavalt toitu, on sellel väga rasked tervislikud, sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed, ning arvestades, et maailmas on iga kuues laps alakaaluline, 41 miljonit alla 5-aastast last on ülekaalulised või rasvunud ning alatoitumus põhjustab ligi 45 % alla 5-aastaste laste surmajuhtumitest, mis tähendab ligi 3 miljonit asjatult kaotatud noort elu aastas; arvestades, et kroonilise alatoitumuse all kannatab maailmas umbes 161 miljonit last; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kui laps ei saa esimesel tuhandel elupäeval piisavalt toitu, on sellel väga rasked tervislikud, sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed, ning arvestades, et maailmas on iga kuues laps alakaaluline, 41 miljonit alla 5-aastast last on ülekaalulised või rasvunud ning alatoitumus põhjustab ligi 45 % alla 5-aastaste laste surmajuhtumitest, mis tähendab ligi 3 miljonit asjatult kaotatud noort elu aastas; arvestades, et kroonilise alatoitumuse all kannatab maailmas umbes 161 miljonit last;

| J. | arvestades, et naised on tihti kaitsetumad puuduliku toitumise suhtes ning sellel on palju tõsiseid tagajärgi, muu hulgas väheneb nende produktiivsus ning võime pere eest hoolitseda, mis jätkab alatoitumuse põlvkondadevahelist nõiaringi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naised on tihti kaitsetumad puuduliku toitumise suhtes ning sellel on palju tõsiseid tagajärgi, muu hulgas väheneb nende produktiivsus ning võime pere eest hoolitseda, mis jätkab alatoitumuse põlvkondadevahelist nõiaringi;

| K. | arvestades, et maailma rahvastik kasvab 2030. aastaks eeldatavasti 8,5 miljardi inimeseni; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et maailma rahvastik kasvab 2030. aastaks eeldatavasti 8,5 miljardi inimeseni;

| L. | arvestades, et tõhusad meetmed võitluseks maade hõivamise vastu arengumaades, sh konkreetsed võimalused maaomandiga seotud kindlustunde tagamiseks, on äärmiselt olulised selleks, et täita ülemaailmseid eesmärke ja ELi kohustusi toitumise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tõhusad meetmed võitluseks maade hõivamise vastu arengumaades, sh konkreetsed võimalused maaomandiga seotud kindlustunde tagamiseks, on äärmiselt olulised selleks, et täita ülemaailmseid eesmärke ja ELi kohustusi toitumise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks kogu maailmas;

| M. | arvestades, et alatoitlus ja kehv toiduvalik on haiguste põhjustajana suurimad riskitegurid üle maailma; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et alatoitlus ja kehv toiduvalik on haiguste põhjustajana suurimad riskitegurid üle maailma;

| N. | arvestades, et alatoitlusega võitlemine hõlmab säästva põllumajanduspoliitika väljatöötamist, mis seab esikohale põllukultuuride mitmekesistamise, eesmärgiga saada toiteväärtuslikku toitu ja mitmekesistada toitumisharjumusi; arvestades, et seetõttu on kontroll seemnete üle, nende omandiõigus ja taskukohasus põllumajanduslike pereettevõtete ja väiketootjate toiduga kindlustatuse vastupidavuse seisukohalt otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et alatoitlusega võitlemine hõlmab säästva põllumajanduspoliitika väljatöötamist, mis seab esikohale põllukultuuride mitmekesistamise, eesmärgiga saada toiteväärtuslikku toitu ja mitmekesistada toitumisharjumusi; arvestades, et seetõttu on kontroll seemnete üle, nende omandiõigus ja taskukohasus põllumajanduslike pereettevõtete ja väiketootjate toiduga kindlustatuse vastupidavuse seisukohalt otsustava tähtsusega;

| O. | arvestades, et võimalus kasutada oma õigust toidule sõltub muu hulgas ka juurdepääsust maale ja teistele tootmisvahenditele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et võimalus kasutada oma õigust toidule sõltub muu hulgas ka juurdepääsust maale ja teistele tootmisvahenditele;

| P. | arvestades, et investeeringuid käsitlevad kaubanduslepingud võivad avaldada ebasoodsat mõju toiduga kindlustatusele ja alatoitumusele, kui põllumaa rentimise või müümise tõttu erainvestoritele jääb kohalik elanikkond ilma juurdepääsust tootmisvahenditele, mis on hädavajalikud elatise teenimiseks, või kui selle tulemusena suur hulk toiduaineid eksporditakse ja müüakse rahvusvahelistel turgudel, mistõttu muutub eksportiv asukohariik üha rohkem sõltuvaks – ning ka kaitsetumaks – kaubahindade kõikumise suhtes rahvusvahelistel turgudel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et investeeringuid käsitlevad kaubanduslepingud võivad avaldada ebasoodsat mõju toiduga kindlustatusele ja alatoitumusele, kui põllumaa rentimise või müümise tõttu erainvestoritele jääb kohalik elanikkond ilma juurdepääsust tootmisvahenditele, mis on hädavajalikud elatise teenimiseks, või kui selle tulemusena suur hulk toiduaineid eksporditakse ja müüakse rahvusvahelistel turgudel, mistõttu muutub eksportiv asukohariik üha rohkem sõltuvaks – ning ka kaitsetumaks – kaubahindade kõikumise suhtes rahvusvahelistel turgudel;

| Q. | arvestades, et biokütuse tootmine on tekitanud uue surve ülemaailmsele toidusüsteemile, suurendades konkurentsi maa ja vee pärast; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et biokütuse tootmine on tekitanud uue surve ülemaailmsele toidusüsteemile, suurendades konkurentsi maa ja vee pärast;

| R. | arvestades, et mittesäästev lihatootmine avaldab kahjulikku mõju toiduga kindlustatusele; arvestades, et kolmandik maailma teraviljast kasutatakse loomasöödaks, samas kui karjamaade ja põllukultuuride üha laiem levik on metsade hävitamise peamine põhjus, eriti Lõuna-Ameerikas (8); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mittesäästev lihatootmine avaldab kahjulikku mõju toiduga kindlustatusele; arvestades, et kolmandik maailma teraviljast kasutatakse loomasöödaks, samas kui karjamaade ja põllukultuuride üha laiem levik on metsade hävitamise peamine põhjus, eriti Lõuna-Ameerikas (8);

| S. | arvestades, et kokku 240 miljonit inimest 45 madala sissetulekuga ja/või konfliktidest mõjutatud riigis kannatavad toidu- ja veenappuse all ning 80 miljonit inimest on toidukriisi mõjupiirkonnas, neist 41,7 miljonit 2016. aasta El Niño tõttu, mis on üle aastakümnete tugevaim; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kokku 240 miljonit inimest 45 madala sissetulekuga ja/või konfliktidest mõjutatud riigis kannatavad toidu- ja veenappuse all ning 80 miljonit inimest on toidukriisi mõjupiirkonnas, neist 41,7 miljonit 2016. aasta El Niño tõttu, mis on üle aastakümnete tugevaim;

| T. | arvestades, et UNICEFi andmetel sureb iga päev 2 000 alla 5-aastast last saastunud veest põhjustatud haigustesse, ning arvestades, et pooled maailma haiglavooditest on täidetud inimestega, kes kannatavad joogivee halvast kvaliteedist põhjustatud haiguste käes; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et UNICEFi andmetel sureb iga päev 2 000 alla 5-aastast last saastunud veest põhjustatud haigustesse, ning arvestades, et pooled maailma haiglavooditest on täidetud inimestega, kes kannatavad joogivee halvast kvaliteedist põhjustatud haiguste käes;

| U. | arvestades, et 2050. aastal elab 70 % maailma rahvastikust linnades ning toitumise käsitlemine korraga nii globaalsest kui ka kohalikust seisukohast muutub senisest veel olulisemaks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 2050. aastal elab 70 % maailma rahvastikust linnades ning toitumise käsitlemine korraga nii globaalsest kui ka kohalikust seisukohast muutub senisest veel olulisemaks;

| V. | arvestades, et toitumisalane kindlustatus on säästva ja kaasava majanduskasvu ülimalt oluline eeltingimus, kuna alatoitluse majanduslikud tagajärjed võivad põhjustada kahju kuni 10 % ulatuses SKPst aastas, ning arvestades, et vastavalt FAO 2015. aasta ülemaailmsele toitumisalasele aruandele toob iga euro, mis kasutatakse ära toitumise parandamise meetmeteks, tagasi 16 eurot; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et toitumisalane kindlustatus on säästva ja kaasava majanduskasvu ülimalt oluline eeltingimus, kuna alatoitluse majanduslikud tagajärjed võivad põhjustada kahju kuni 10 % ulatuses SKPst aastas, ning arvestades, et vastavalt FAO 2015. aasta ülemaailmsele toitumisalasele aruandele toob iga euro, mis kasutatakse ära toitumise parandamise meetmeteks, tagasi 16 eurot;

| W. | arvestades, et seemnete privatiseerimine intellektuaalomandi õiguste klauslite abil ja GMOd ohustavad riikide sõltumatust toiduainetega varustamisel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et seemnete privatiseerimine intellektuaalomandi õiguste klauslite abil ja GMOd ohustavad riikide sõltumatust toiduainetega varustamisel;

| 1. | kinnitab veel kord, et peab väga oluliseks ülemaailmsete, riigi, kohaliku tasandi, valitsuste ja valitsusväliste ning erasektori jõudude, sh teadus- ja tööstuslike uurimisasutuste, ning abiandjate vahelisi tõeliselt koordineeritud ja kiireid meetmeid, et võidelda alatoitluse vastu ja täita säästva arengu tegevuskava aastani 2030 ning saavutada SDG 2 – teha lõpp näljale; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus, EL ja arenguriigid hoiduksid selliste toitumisstrateegiate kavandamisest, mis põhineksid üksnes tarbitaval kalorihulgal ja meditsiiniliste abivahendite (nt toidulisandid) väljakirjutamisel, vaid püüaksid lahendada nälgimise ja alatoitluse algpõhjuseid; rõhutab selles kontekstis põllumajanduse, toitumise ja tervise vastastikust seotust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et neil arengumaade lastel, keda emad rinnaga toidavad, on 15 korda väiksem tõenäosus surra kopsupõletikku ja 11 korda väiksem tõenäosus surra kõhulahtisuse tagajärjel kui lastel, keda ei ole rinnaga toidetud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni, nõukogu, liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust, samuti arenguriikide valitsusi üles tegema pikaajalisi rahalisi investeeringuid toiduga kindlustatuse ja toitumisalase kindlustatuse tagamiseks ja säästva põllumajanduse arendamiseks ning parandama toiduga kindlustatust ja toitumist paremate valitsemistavade ja suurema vastutuskohustuse ning toitu ja toitumist puudutavate süsteemsete ja õiguspõhiste meetmete abil, milles võetaks ühelt poolt arvesse soolist mõõdet, säästvat põllumajandust, loodusressursside kasutust ja kättesaadavust, veevarustust, kanalisatsiooni ja hügieeni ning teiselt poolt kaasavate, toetusõiguspõhiste sotsiaalkaitsevõrgustike loomist ja levikut, pöörates eelkõige tähelepanu vähemkaitstud ja tõrjutud inimrühmadele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab vajadust tegeleda süsteemsete probleemidega, mis põhjustavad vaegtoitumust selle kõigis vormides; märgib murega, et ekspordile orienteeritud põllumajandust on varem edendatud kohalikuks tarbimiseks põllumajandussaadusi tootvate põllumajanduslike pereettevõtete arvelt; usub, et tagasipöördumine kohalikku toiduainetetootmisse suunatud investeerimise juurde, keskendudes eelkõige väiketootjatele ja agroökoloogilistele meetmetele, on peamine eeldus toitumisstrateegiate õnnestumiseks; usub, et sama tähtis on sotsiaalkaitsekavade kehtestamine, et tagada kõigile isikutele igal ajal juurdepääs toitvale toidule; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib murega, et kolmandik kogu maailmas toodetud toidust – ligi 1,3 miljardit tonni – läheb raisku; märgib, et kõige rohkem raisatakse toitu Põhja-Ameerikas ja Okeaanias, kus visatakse minema ligi 300 kg toitu ühe inimese kohta; märgib, et EL tekitab 88 miljonit tonni toidujäätmeid aastas, samas kui 842 miljonit inimest – 12 % kogu maailma rahvastikust – on näljas; rõhutab vajadust kohandada kõiki toidusüsteeme selliselt, et teha lõpp toidukadudele ja toidu raiskamisele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid oma tegevuses tähelepanu poliitikavaldkondade arengusidususele ning vaataksid sellest tulenevalt läbi oma kaubandus-, põllumajandus-, energia- jt poliitikate mõju ülemaailmsele toiduga kindlustatusele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka maade hõivamise välisinvestorite poolt, mis kahjustab kohalikke väikepõllumajandustootjaid ning suurendab kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku toiduga kindlustamatust ja vaesust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub rahvusvahelist üldsust ja ELi üles tegema riikidega koostööd, et kooskõlas säästva arengu eesmärkidega toetada kontekstipõhiste, teostatavate ja toimivate riiklike toitumiseesmärkide kindlaksmääramist ja rakendamist, et vähendada kängumist ja alatoitlust; nõuab tungivalt, et komisjon ja ELi delegatsioonid edendaksid koordineeritud riigipõhiseid toitumis- ja toiduga kindlustatuse strateegiaid ja lähenemisviise ning ergutaksid nende järelevalve ja aruandluse parandamist partnerriikide poolt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles edendama ülemaailmset „õigust imetada“ ning rõhutama rinnaga toitmise olulisust ema ja lapse tervist käsitlevates teabekampaaniates; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles tegema kõik endast oleneva selleks, et tõsta Euroopa üldsuse teadlikkust jätkuvast ülemaailmse vaegtoitumuse probleemist, mis kahjustab eelkõige lapsi ja naisi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et võitluses vaegtoitumusega tuleb eelistada kohalikku toiduainetetootmist, ning toonitab nais- ja väikeettevõtjate kui toiduainete tootjate toetamise olulisust; kutsub ELi üles kooskõlas oma ülemaailmse toitumisstrateegiaga abistama arenguriike ja põllumajanduslikke väiketootjaid kohalike turgude, kohalike väärtusahelate ja kohalike toidutöötlemisrajatiste väljaarendamisel ja neile juurdepääsu tagamisel ning ühendama seda sellise kaubanduspoliitikaga, mis toetab neid jõupingutusi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et olukorras, kus traditsioonilist põllumajandust iseloomustab monokultuuride kasvatamine, on üleminek viljavaheldussüsteemidelt teraviljal põhinevatele lihtsustatud süsteemidele põhjustanud paljudes arenguriikides mikrotoitainete puudusest tulenevat alatoitumust; nõuab, et vastavalt õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitustele võtaks EL endale kohustuse minna täielikult üle agroökoloogiale, et asjaomased riigid saaksid end toita ja parandada toitumust ning tegeleda samal ajal kliima- ja vaesuseprobleemidega; kutsub ELi ja arenguriikide valitsusi üle toetama põllukultuuride geneetilist mitmekesisust, mh luues selleks kohalikke seemnete vahetamise süsteeme ning toidu ja põllumajanduse taimede geneetilisi ressursse käsitleva rahvusvahelise lepinguga kooskõlas olevaid seemneid käsitlevaid õigusakte, ning kooskõlas kultuuriliste väärtustega investeerima mitmesugustesse toitainerikastesse kohalikesse ja hooajalistesse toidukultuuridesse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et maa hõivamise näol, mis tuleneb ulatuslikust maade omandamisest arenguriikides, on tegemist uue ohuga toiduga kindlustatusele ja piisavale toitumusele; palub komisjonil võtta konkreetseid meetmeid võitluseks maade hõivamise vastu, töötada välja tegevuskava võitluseks maade hõivamisega ning tagada FAO maa omandiõiguse suuniste tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et EL kaotaks kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega riiklikud stiimulid toidukultuuridel põhinevate biokütuste tootmisele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et investeeringud toitumise parandamisse on oma olemuselt ebapiisavad, kuna 2014. aastal oli otseselt toitumisalaste meetmete osakaal ametlikus arenguabis kõigest 0,57 %, millega kaeti vaid 1,4 % koguvajadusest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ootab, et komisjon täidaks endale võetud kohustust investeerida 3,5 miljardit eurot, et vähendada känguvate laste arvu 2025. aastaks vähemalt seitsme miljoni võrra; juhib tähelepanu sellele, et nimetatud 3,5 miljardist eurost on ainult 400 miljonit kavandatud otseselt toitumisalasteks meetmeteks, kuna ülejäänud 3,1 miljardit on ette nähtud toitumist mõjutavateks meetmeteks, mis hõlmavad küll sellega seonduvaid valdkondi, nagu põllumajandus, toiduga kindlustatus, sooküsimused, veevarustus, kanalisatsioon ja hügieen ning haridus, kuid ei puuduta tingimata laste vaegtoitumuse vahetuid põhjuseid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toonitab, et laste kängumine – mis tähendab, et laps on oma vanuse kohta liiga väike, ja mida esineb siis, kui krooniline ebapiisav toitumine ja korduvad haigustesse nakatumised esimese tuhande elupäeva vältel takistavad normaalset kasvu ja arengut – on üks peamisi inimarengut pärssivaid tegureid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjonil ja nõukogul tagada ELi poliitiline juhtroll ja edendada ülemaailmsel ja piirkondlikul tasandil rahvusvaheliselt kokku lepitud selgete ja ambitsioonikate toitumisalaste eesmärkide saavutamist; nõuab tungivalt, et komisjon ja ELi delegatsioonid edendaksid koordineeritud riigipõhiseid toitumis- ja toiduga kindlustatuse strateegiaid, võttes koostöös partnerriikidega ülemaailmseid toitumisalaseid eesmärke arvesse kõikides vastavates arenguprogrammides ja riigistrateegiates; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub ELi üles kindlustama säästvaid toiduainete tootmissüsteeme ja rakendama vastupanuvõimelisi põllumajandustavasid, mis suurendaksid tootlikkust ja toodangut, vältima turumoonutusi maailma põllumajandusturgudel vastavalt Doha arenguvoorust saadud volitustele ning integreerima kõige rohkem kannatanud riigid ülemaailmsele kaubandusturule, et lahendada toiduga kindlustamatuse probleem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et ELi finantsraamistiku läbivaatamisel tuleks võtta arvesse asjaolu, et toiduohutus ning toiduga kindlustatus muutuvad lähiaastatel lahendamist vajavateks probleemideks, arvestades lisanduvat survet ressurssidele; juhib tähelepanu asjaolule, et seda võiks ära kasutada võitluses alatoitumuse suundumustega nii ELi mittekuuluvates riikides kui ka liikmesriikides; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnistab, et laste kängumise kõrval esineb teisi alatoitluse ilminguid, nagu kurtumus (liiga väike kaal võrreldes pikkusega) ja mikrotoitainete vaegus, millega tuleb samuti võidelda säästva põllumajanduspoliitika ja tervishoiusüsteemide abil; juhib tähelepanu asjaolule, et Lõuna-Aasia riikides on kurtumuse esinemus – ligi 15 % – nii suur, et see läheneb juba tõsise rahvatervise probleemi tasemele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et kurtumuse probleemi lahendamiseks antavat humanitaarabi peavad täiendama komisjoni strateegiad humanitaar- ja arengusekkumiste seostamiseks; nõuab, et komisjon määraks kindlaks arenguprogrammidest eraldatavad vahendid, mille abil viivitamatult ja tulemuslikult võidelda alla 5-aastaste laste kurtumuse vastu, nagu hiljuti konkreetselt kohustuseks ja eesmärgiks võeti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et toitumisalase hariduse programmide edendamine on koolides ja kohalikes kogukondades väga oluline; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub komisjonil kindlaks määrata täpne poliitikaraamistik riikide sotsiaalkaitsevõrgustikele antava toetuse suurendamiseks kooskõlas riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste kohustusega, kuna need võrgustikud on end mitmes riigis näidanud ülimalt olulise vahendina vastupanuvõime tugevdamisel ja vaegtoitumuse vähendamisel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et rinnaga toitmine kui kõige loomulikum ja parim imikute ja väikelaste toitmise viis tuleks tagada tõelise toetusega naistele, kindlustades neile korraliku toitumise ja head töötingimused ning pakkudes sotsiaalseid ja perede tugivõrgustikke, samuti õigust tasustatud rasedus- ja sünnituspuhkusele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et igal aastal on vaja täiendavalt investeerida seitse miljardit USA dollarit, et täita ülemaailmsed eesmärgid laste kängumise ja naiste kehvveresuse vähendamise ning imikute rinnaga toitmise suurendamise osas, ning et selline investeering aitaks päästa 3,7 miljoni lapse elu, vähendaks känguvate laste hulka 65 miljoni võrra ning kehvveresust põdevate naiste hulka 265 miljoni võrra võrreldes 2015. aastaga; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles võtma toiduga kindlustatuse ja toitumise vallas tugevamat juhtrolli, kohustudes täiendavalt eraldama 1 miljard eurot otseselt toitumisalaste meetmete tarbeks, et täita maailma terviseassamblee seatud ja säästva arengu eesmärkides sisalduvad toitumisalased eesmärgid, töötades välja selge strateegia nende eesmärkide rakendamiseks ja integreerimiseks oma kavadesse ja poliitikasse, ning esitades täpse tegevuskava lubatud vahendite jaotuse kohta aastateks 2016–2020; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni ja liikumise SUN (Scaling Up Nutrition) abiandjaid üles andma pidevalt aru toitumise ja majanduskasvu kokkuleppe täitmisel saavutatud edusammudest, kasutades selleks ühist ressursi jälgimise (resource-tracking) metoodikat, nagu lepiti kokku SUNi võrgustiku 2013. aastal toimunud kohtumisel Lusakas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et kõik ELi poliitikavaldkonnad peavad olema kooskõlas arengusidususe põhimõttega; nõuab seepärast, et ELi kaubandus- ja arengupoliitika respekteeriks arenguriikide poliitilist ja majanduspoliitilist ruumi, võimaldamaks neil kehtestada vajalikud poliitikameetmed, et edendada säästvat arengut ja oma rahva inimväärikust, sh sõltumatust toiduainetega varustamisel, austades kohalike toiduainetetootjate õigust omada kontrolli oma maa, seemnete ja veevarude üle, ning taunides loodusressursside erastamist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et töötataks välja konkreetsed näitajad ELi tegevuskava rakendamise jälgimiseks, sealhulgas näitajad toitumisega seonduvate ja otseselt toitumisalaste meetmete kulude jälgimiseks, ning et sel otstarbel täpsustataks OECD arenguabi komitee (DAC) toitumisalast põhikoodi (basic nutrition code) ja töötataks välja arenguabi komitee marker (DAC marker) toitumisega seonduvate meetmete kohta; rõhutab sellega seoses vajadust rangete järelevalve- ja aruandlusmeetmete kehtestamiseks, millega oleks tagatud läbipaistvus ja edusammude tõhus jälgimine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni üles toetama põllumajanduslikke väiketootjaid, kes katsetavad ja võtavad kasutusele vastupidavamaid ja tootlikumaid põllumajandustavasid (mis vastavad kliimamuutustega kohandatuse ja agroökoloogilise mõistlikkuse kriteeriumidele), mis aitavad peatada keskkonnaseisundi halvenemist ning parandada põllumajandusest saadavast elatise usaldusväärsust ja asjakohasust ning mis on parema toiduga kindlustatuse ja toitumise vajalik eeldus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et õigus veele on tihedalt seotud õigusega toidule ning et hoolimata ÜRO 2010. aasta resolutsioonist ei ole veel jõutud otsustavate tegudeni sätestada õigus veele inimõigusena; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, kui oluline on teha põllumajandustootjatega koostööd taskukohaste, kohalikele tingimustele kohandatud ja täiustatud põllukultuuride valdkonnas ning rajada vastupidav ja paindlik kodumaine seemnetootmisvõimekus, mis suudab olla jätkusuutlik ja mille olemasolu ei sõltu välisrahastusest; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et täites oma kohustusi toitumise ja toiduga kindlustatuse tagamiseks maailmas ei toetaks EL ja selle liikmesriigid geneetiliselt muundatud põllukultuure; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni ja teisi abiandjaid ja asutusi üles parandama struktureeritud ja kõikehõlmavate andmete kogumist toitumisega seonduvate meetmete kohta, et tulevasi meetmeid paremini eesmärgistada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab vajadust kasutada terviklikku lähenemisviisi vaegtoitumuse probleemi lahendamiseks, mis nõuab meetmete võtmist paljudes eri majandus- ja sotsiaalvaldkondades; rõhutab seetõttu mitmeid sidusrühmi hõlmavate partnerluste tähtsust ja erasektori olulist rolli toiduga kindlustatuse parandamisel ja otseselt toitumisalaste meetmete laiendamisel, eelkõige innovatsiooni abil ja investeerides säästvasse põllumajandusse, ning parandades majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid tavasid põllumajandus- ja toidusüsteemides; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles tegutsema jätkuvalt abiandjate esirinnas alatoitluse kaotamisel, suurendades oma jõupingutusi võetud kohustuste täitmiseks ning andes oma toetuse selle tagamiseks, et võetaks aega ja kontrollitaks, millist edu on saavutatud 2013. aasta toitumise ja majanduskasvu kokkuleppe lubaduste täitmisel, ning võtma täiendavaid kohustusi toitumismeetmete rahastamislünga täitmiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidule, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonile ja Maailma Terviseorganisatsioonile. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/49650173.pdf

(2)  FAO (2015), Framework for Action for Food Security and Nutrition in Protracted Crises (FFA).

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0247.

(4)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 75.

(5)  ELT C 289, 9.8.2016, lk 71.

(6)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 88.

(7)  http://www.foodpolicymilano.org/wp-content/uploads/2015/10/Milan-Urban-Food-Policy-Pact-EN.pdf

(8)  Allikas: Õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri Olivier De Schutteri 24. jaanuari 2014. aasta aruanne http://www.srfood.org/images/stories/pdf/officialreports/20140310_finalreport_en.pdf

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/18

---

P8_TA(2016)0376

Euroopa Prokuratuur ja Eurojust

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Euroopa Prokuratuuri ja Eurojusti kohta (2016/2750(RSP))

(2018/C 215/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (1),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 14. märtsi 2014. aasta töödokumenti Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (PE530.084), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 14. märtsi 2014. aasta töödokumenti Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (PE530.084),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 85, 86, 218, 263, 265, 267, 268 ja 340, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 85, 86, 218, 263, 265, 267, 268 ja 340,

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile Euroopa Prokuratuuri kohta esitatud küsimusi (O-000092/2016 – B8-0715/2016 ja O-000093/2016 – B8-0716/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile Euroopa Prokuratuuri kohta esitatud küsimusi (O-000092/2016 – B8-0715/2016 ja O-000093/2016 – B8-0716/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 86 on sätestatud, et liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu võitlemiseks võib nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt vastu võetud määruste abil asutada pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist Euroopa Prokuratuuri; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 86 on sätestatud, et liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu võitlemiseks võib nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt vastu võetud määruste abil asutada pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist Euroopa Prokuratuuri;

| B. | arvestades, et hiljuti koostatud dokumendi „Uuring ja aruanded käibemaksu alalaekumise kohta ELi 28 liikmesriigis: 2016. aasta lõpparuanne“ (TAXUD/2015/CC/131) kohaselt jäi ELis 2014. aastal laekumata tervelt 159,5 miljardit eurot käibemaksutulu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hiljuti koostatud dokumendi „Uuring ja aruanded käibemaksu alalaekumise kohta ELi 28 liikmesriigis: 2016. aasta lõpparuanne“ (TAXUD/2015/CC/131) kohaselt jäi ELis 2014. aastal laekumata tervelt 159,5 miljardit eurot käibemaksutulu;

| C. | arvestades, et on oluline, et EL ja kõik liikmesriigid tegutseksid ELi finantshuve kahjustavate pettuste kindlakstegemisel ja nende üle kohtumõistmisel tõhusalt ja heidutavalt, kaitstes sel moel kõigi liikmesriikide maksumaksjaid, kes annavad oma osa liidu eelarvesse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on oluline, et EL ja kõik liikmesriigid tegutseksid ELi finantshuve kahjustavate pettuste kindlakstegemisel ja nende üle kohtumõistmisel tõhusalt ja heidutavalt, kaitstes sel moel kõigi liikmesriikide maksumaksjaid, kes annavad oma osa liidu eelarvesse;

| D. | arvestades, et Eurojust on aidanud kaasa riikide uurimisasutuste ja prokuratuuride tegevuse kooskõlastamisele ja koostööle mitut liikmesriiki puudutavate juhtumite korral ning samuti on ta aidanud luua vastastikust usaldust ja leida ELi erinevate õigussüsteemide ja -tavade ühisosa; arvestades, et Eurojust on hõlbustanud koostöötaotluste rahuldamist ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist, parandades sel moel piiriülest süüdistuse esitamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Eurojust on aidanud kaasa riikide uurimisasutuste ja prokuratuuride tegevuse kooskõlastamisele ja koostööle mitut liikmesriiki puudutavate juhtumite korral ning samuti on ta aidanud luua vastastikust usaldust ja leida ELi erinevate õigussüsteemide ja -tavade ühisosa; arvestades, et Eurojust on hõlbustanud koostöötaotluste rahuldamist ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamist, parandades sel moel piiriülest süüdistuse esitamist;

| E. | arvestades, et viimasel kümnendil on piiriülene kuritegevus kasvanud ja kuritegusid saadavad korda väga liikuvad ja paindlikud rühmitised, kes tegutsevad aktiivselt mitmes liikmesriigis ja mitmes kuritegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimasel kümnendil on piiriülene kuritegevus kasvanud ja kuritegusid saadavad korda väga liikuvad ja paindlikud rühmitised, kes tegutsevad aktiivselt mitmes liikmesriigis ja mitmes kuritegevuse valdkonnas;

| F. | arvestades, et kohtuasjas C-105/14: Taricco jt märkis Euroopa Kohus, et Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artiklis 1 määratletud pettuse mõiste hõlmab käibemaksutulusid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohtuasjas C-105/14: Taricco jt märkis Euroopa Kohus, et Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artiklis 1 määratletud pettuse mõiste hõlmab käibemaksutulusid;

| 1. | kinnitab taas parlamendi pikaaegset toetust tõhusa ja sõltumatu Euroopa Prokuratuuri asutamisele, eesmärgiga vähendada ELi eelarve kaitsmisele suunatud riiklike õiguskaitsealaste jõupingutuste praegust killustatust ja tugevdada seeläbi pettusevastast võitlust Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul esitada Euroopa Prokuratuuri pädevuste ja menetluste ühemõtteline ja selge kogum, võttes aluseks direktiivi ettepaneku, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (finantshuvide kaitse direktiiv); palub nõukogul suurendada pingutusi jõudmaks kokkuleppele finantshuvide kaitse direktiivi asjus, mille kohaldamisalasse kuulub ka käibemaks, ning taasalustada läbirääkimisi parlamendiga, et Euroopa Prokuratuuri asutamine muutuks võimalikuks; rõhutab, et Euroopa Prokuratuuril peaks olema esmapädevus finantshuvide kaitse direktiivis määratletud rikkumiste korral; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et nõukogu ei luba anda Euroopa Prokuratuurile pädevust finantshuvide kaitse direktiivi kohaste juhtumite korral, kus ELi rahastamine ületab 10 000 eurot, kuid jääb alla 50 % kaasfinantseerimisest; kutsub seega nõukogu üles tühistama reeglit, mis jätab Euroopa Prokuratuuri ilma võimalusest teostada pädevust kõigi finantshuvide kaitse direktiivi kohaste juhtumite korral, kus liidu eelarvele tekitatud kahju on võrdne teisele ohvrile tekitatud kahjuga või sellest väiksem; kutsub nõukogu üles tagama, et riiklikud ametiasutused teavitavad Euroopa Prokuratuuri viivitamata kõigist juhtumitest, mis on mingil viisil seotud finantshuvide kaitse direktiiviga, tehes seda nii enne uurimist kui uurimise vältel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul taasalgatada arutelu Euroopa Prokuratuuri käsitleva ettepaneku konsolideeritud teksti (11350/1/16) artiklite 17 ja 20 üle, et tagada Euroopa Prokuratuurile suurem tõhusus ja selgus; palub nõukogul selgitada Euroopa Prokuratuuri ja riiklike prokuratuuride pädevusi süüdistuste esitamisel, kui tegemist on a) mitmiksüüteoga (üks organiseeritud rühmitis saadab korda mitmeid kuritegusid, nt rahapesu ja inimkaubandus) ja b) segatüüpi süüteoga (ühe kuriteosündmuse raames saadetakse korda rohkem kui üks kuritegu, nt käibemaksupettus ja rahapesu); peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Euroopa Prokuratuuri ja riiklike prokuratuuride vahelise arvamuste lahknemise korral pädevusküsimustes ei tee lõplikku otsust sõltumatu kohus, nagu Euroopa Kohus; rõhutab, et Euroopa Prokuratuuri tulevane tõhusus sõltub pädevuste selgeks tegemisest, ja kui seda ei saavutata, ei suuda ELi seadusandjad tagada Euroopa Prokuratuuri tulemuslikkust, minnes seega vastuollu ühe Euroopa Parlamendi kindla nõudmisega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et Euroopa Prokuratuuril on uurimistegevuseks vaja piisavalt uurimismeetmeid; tuletab sellega seoses meelde, et kaasseadusandjad leppisid kokku liikmesriikide puhul kehtivates uurimismeetmete taotlemise kriteeriumides, mis tuginevad direktiivis 2014/41/EL (mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades) sisalduvale vastastikuse tunnustamise põhimõttele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | leiab, et kohtuliku läbivaatamise tulemuslikkuse tagamiseks kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja aluslepingutega tuleks kõik Euroopa Prokuratuuri tehtavad tegevust puudutavad otsused, mis mõjutavad kolmandaid riike, pädevas riiklikus kohtus läbi vaadata; on arvamusel, et tuleks võimaldada otsest kohtulikku läbivaatamist Euroopa Kohtus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et on ülioluline vältida kahjulikku mõju, mida võib põhjustada liikmesriikide ametiasutustega tehtav koostöö; kutsub sellega seoses nõukogu üles tagama, et Euroopa Prokuratuuri sõltumatus oleks piisavalt kaitstud, näiteks võttes vastu sätte, mis võimaldab teha erandi liikmesriikide ametiasutustega tehtavast koostööst, kui põhjuseks on Euroopa Prokuratuuri nõuetekohane toimimine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et tuleb tagada kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute menetlusõiguste kaitse; peab oluliseks, et määruses sätestataks eelkõige Euroopa Prokuratuuri kahtlusalustele täiendavad kaitseõigused, eeskätt õigus õigusabile, õigus teabele ja juurdepääsule kohtuasja materjalidele ning õigus esitada tõendeid ja paluda Euroopa Prokuratuuril koguda tõendeid kahtlustatava heaks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles täpsustama kulude-tulude analüüsis kollegiaalse struktuuri hinnangulist mõju eelarvele ja esitama parlamendile tegeliku olukorra väljaselgitamise tulemused ning tuletab meelde, et parlament võtab seda infot lõpliku otsuse tegemisel arvesse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde Eurojusti olulist rolli liikmesriikide pädevate õigusasutuste vahelise õiguskoostöö ja kooskõlastamise tõhustaja ning kolmandate riikidega seotud uurimiste toetajana ning palub nõukogul selgitada Eurojusti ja Euroopa Prokuratuuri vahelisi suhteid ja eelkõige kollegiaalse struktuuri mõjusid ning Euroopa Prokuratuuri suhteid OLAFiga, et eristada nende rolle ELi finantshuvide kaitsel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on arvamusel, et Euroopa Prokuratuuri ja Eurojusti vahelise koostöö ja teabevahetuse tõhususe huvides peaks neil olema sama tegevuskoht; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0234.

(2)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 27.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/21

---

P8_TA(2016)0377

Vajadus Euroopa taasindustrialiseerimise poliitika järele hiljutiste Caterpillari ja Alstomi juhtumite valguses

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Euroopa taasindustrialiseerimise poliitika vajalikkuse kohta hiljutiste Caterpillari ja Alstomi juhtumite valguses (2016/2891(RSP))

(2018/C 215/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 9, 151, 152, artikli 153 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 173, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 9, 151, 152, artikli 153 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 173,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 14, 27 ja 30, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 14, 27 ja 30,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, eriti Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3 ning protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja Euroopa Liidu lepingut, eriti Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3 ning protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2005. aasta teatist „Ümberkorraldused ja tööhõive. Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll“ (COM(2005)0120) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2005. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2005. aasta teatist „Ümberkorraldused ja tööhõive. Ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll“ (COM(2005)0120) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2005. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse“ (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse“ (COM(2010)0682),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013 (mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013 (mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006) (2),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. detsembri 2013. aasta teatist „Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev ELi kvaliteediraamistik“ (COM(2013)0882), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. detsembri 2013. aasta teatist „Muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlev ELi kvaliteediraamistik“ (COM(2013)0882),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks (4),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Rohelise majanduskasvu tööhõivepotentsiaali rakendamine“ (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. aprilli 2012. aasta töödokumenti „Rohelise majanduskasvu tööhõivepotentsiaali rakendamine“ (SWD(2012)0092),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatist „Euroopa tööstuse taassünd“ (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatist „Euroopa tööstuse taassünd“ (COM(2014)0014),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“ (COM(2012)0582) ning taasindustrialiseerimise 20 % eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2012. aasta teatist „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks“ (COM(2012)0582) ning taasindustrialiseerimise 20 % eesmärki,

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa jätkusuutliku mitteväärismetallide tööstuse väljaarendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa jätkusuutliku mitteväärismetallide tööstuse väljaarendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Euroopa raudteetööstuse konkurentsivõime kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Euroopa raudteetööstuse konkurentsivõime kohta (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et tänapäeval on tõelise tööstuspoliitika kindlaksmääramiseks ELi eri poliitikameetmete sidusus hädavajalik, eelkõige Caterpillari ja Alstomi juhtumite valguses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tänapäeval on tõelise tööstuspoliitika kindlaksmääramiseks ELi eri poliitikameetmete sidusus hädavajalik, eelkõige Caterpillari ja Alstomi juhtumite valguses;

| B. | arvestades, et 2. septembril 2016. aastal teatas Caterpillar suurest ülemaailmsest restruktureerimiskavast; arvestades, et selle kava raames pidi tegevuse lõpetama Gosseliesi tehas, tuues kaasa 2 500 tehasetöötaja koondamise ja seades ohtu umbes 4 000 alltöövõtja töökohad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2. septembril 2016. aastal teatas Caterpillar suurest ülemaailmsest restruktureerimiskavast; arvestades, et selle kava raames pidi tegevuse lõpetama Gosseliesi tehas, tuues kaasa 2 500 tehasetöötaja koondamise ja seades ohtu umbes 4 000 alltöövõtja töökohad;

| C. | arvestades, et tootmiskulude vähendamine ajavahemikus 2013–2015 võimaldas tehase toodetel muutuda väljastpoolt ELi tulnud toodetest atraktiivsemateks; arvestades, et Caterpillar otsustas siiski tehase sulgeda, et viia tootmine üle muudesse tehastesse, kus kehtivad Euroopa tööstuse suhtes kohaldatavatest standarditest madalamad sotsiaal- ja keskkonnakaitse standardid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tootmiskulude vähendamine ajavahemikus 2013–2015 võimaldas tehase toodetel muutuda väljastpoolt ELi tulnud toodetest atraktiivsemateks; arvestades, et Caterpillar otsustas siiski tehase sulgeda, et viia tootmine üle muudesse tehastesse, kus kehtivad Euroopa tööstuse suhtes kohaldatavatest standarditest madalamad sotsiaal- ja keskkonnakaitse standardid;

| D. | arvestades, et selle juhtumi tähtsust ja Euroopa mõõdet arvesse võttes otsustas komisjon luua rakkerühma, mis koondab pädevaid teenistusi, et osaleda Caterpillari tehase sulgemise protsessis läbirääkijana; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selle juhtumi tähtsust ja Euroopa mõõdet arvesse võttes otsustas komisjon luua rakkerühma, mis koondab pädevaid teenistusi, et osaleda Caterpillari tehase sulgemise protsessis läbirääkijana;

| E. | arvestades, et need kaks tootmistehast ei ole ainukesed, mida on tabanud restruktureerimine, sest täiendavaid koondamisi on oodata Alstomi Hispaanias ja Itaalias asuvates tehastes ning ka Caterpillari Põhja-Iirimaal asuvas tehases; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et need kaks tootmistehast ei ole ainukesed, mida on tabanud restruktureerimine, sest täiendavaid koondamisi on oodata Alstomi Hispaanias ja Itaalias asuvates tehastes ning ka Caterpillari Põhja-Iirimaal asuvas tehases;

| F. | arvestades, et raudteetööstus on Euroopa industrialiseerimise selgroog ja et sellel on enam kui 175 aasta pikkune ajalugu; arvestades, et juurdepääsetavate raudteetööstuse turgude iga-aastane kasvumäär on eeldatavasti 2,8 % kuni aastani 2019; arvestades, et Euroopa raudteetööstus annab kogu ELis otseselt tööd 400 000 inimesele, kellest paljud töötavad VKEdes; arvestades, et tugev ja innovatiivne Euroopa raudteetööstus on oluline üleminekuks raudteetranspordile, mis on vajalik ELi kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et raudteetööstus on Euroopa industrialiseerimise selgroog ja et sellel on enam kui 175 aasta pikkune ajalugu; arvestades, et juurdepääsetavate raudteetööstuse turgude iga-aastane kasvumäär on eeldatavasti 2,8 % kuni aastani 2019; arvestades, et Euroopa raudteetööstus annab kogu ELis otseselt tööd 400 000 inimesele, kellest paljud töötavad VKEdes; arvestades, et tugev ja innovatiivne Euroopa raudteetööstus on oluline üleminekuks raudteetranspordile, mis on vajalik ELi kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks;

| G. | arvestades, et 65 % ettevõtjate kulutustest teadus- ja arendustegevusele tehakse töötlevas tööstuses, ning arvestades, et meie tööstusliku baasi tugevdamine on seetõttu väga oluline selleks, et hoida eksperditeadmised ja oskusteave ELis; arvestades, et digitaalareng, mis on Junckeri kava prioriteet, vajab teostumiseks tugevat tööstusbaasi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 65 % ettevõtjate kulutustest teadus- ja arendustegevusele tehakse töötlevas tööstuses, ning arvestades, et meie tööstusliku baasi tugevdamine on seetõttu väga oluline selleks, et hoida eksperditeadmised ja oskusteave ELis; arvestades, et digitaalareng, mis on Junckeri kava prioriteet, vajab teostumiseks tugevat tööstusbaasi;

| H. | arvestades, et Euroopa tööstusel, mida võimaldavad näiteks Alstom ja Caterpillar, on suur lisaväärtus ja tunnustatud asjatundlikkus; arvestades, et praegu seisab see ELi keskne ja strateegiline tööstus silmitsi tugeva ülemaailmse konkurentsiga, mida pakuvad riigid, kes ekspordivad Euroopa turule madalama hinnaga tooteid, viies kõigil mandreil ellu agressiivset ja kiiresti laienevat poliitikat, sageli oma valitsuste poliitilise ja rahalise toetusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa tööstusel, mida võimaldavad näiteks Alstom ja Caterpillar, on suur lisaväärtus ja tunnustatud asjatundlikkus; arvestades, et praegu seisab see ELi keskne ja strateegiline tööstus silmitsi tugeva ülemaailmse konkurentsiga, mida pakuvad riigid, kes ekspordivad Euroopa turule madalama hinnaga tooteid, viies kõigil mandreil ellu agressiivset ja kiiresti laienevat poliitikat, sageli oma valitsuste poliitilise ja rahalise toetusega;

| I. | arvestades, et hiljutise Alstomi juhtumi valguses viib komisjon läbi 15 aastat hõlmava tuleviku-uuringu (2030) Euroopa raudteetööstuse arengu kohta, hõlmates eri stsenaariume ELi liikmesriikide keskkonnaeesmärkidega seoses, samuti uuringu selle kohta, kuidas need eri stsenaariumid mõjutavad töökohti, elukutseid ja oskuseid; arvestades, et komisjon peab kindlate ja jätkusuutlike töökohtade ning kaasava majanduskasvu tagamiseks võtma kiiresti järelmeetmeid ELi raudteetööstust käsitlevas Euroopa Parlamendi resolutsioonis antud soovituste suhtes; arvestades, et mis tahes järelmeetmete võtmist tuleks hõlbustada sidusrühmadega peetava alalise dialoogi abil ja need peaksid hõlmama mainitud resolutsiooni kõiki peatükke; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hiljutise Alstomi juhtumi valguses viib komisjon läbi 15 aastat hõlmava tuleviku-uuringu (2030) Euroopa raudteetööstuse arengu kohta, hõlmates eri stsenaariume ELi liikmesriikide keskkonnaeesmärkidega seoses, samuti uuringu selle kohta, kuidas need eri stsenaariumid mõjutavad töökohti, elukutseid ja oskuseid; arvestades, et komisjon peab kindlate ja jätkusuutlike töökohtade ning kaasava majanduskasvu tagamiseks võtma kiiresti järelmeetmeid ELi raudteetööstust käsitlevas Euroopa Parlamendi resolutsioonis antud soovituste suhtes; arvestades, et mis tahes järelmeetmete võtmist tuleks hõlbustada sidusrühmadega peetava alalise dialoogi abil ja need peaksid hõlmama mainitud resolutsiooni kõiki peatükke;

| J. | arvestades, et komisjon võttis kohustuse koostada 2013. aastal täieliku aruande kvaliteediraamistiku kohaldamise kohta; tuletades sellega seoses meelde nõudmist, mille Euroopa Parlament esitas komisjonile ja mille kohaselt peaks komisjon pärast asjaomaste sotsiaalpartneritega konsulteerimist esitama seadusandliku ettepaneku töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon võttis kohustuse koostada 2013. aastal täieliku aruande kvaliteediraamistiku kohaldamise kohta; tuletades sellega seoses meelde nõudmist, mille Euroopa Parlament esitas komisjonile ja mille kohaselt peaks komisjon pärast asjaomaste sotsiaalpartneritega konsulteerimist esitama seadusandliku ettepaneku töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta;

| K. | arvestades, et Euroopa tööstus peab säilitama oma konkurentsivõime ja suutlikkuse teha investeeringuid Euroopas, ning arvestades, et see seisab ühtlasi silmitsi sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemidega, millega ta peab tegelema, jäädes samal ajal maailmas eeskujuks sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse osas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa tööstus peab säilitama oma konkurentsivõime ja suutlikkuse teha investeeringuid Euroopas, ning arvestades, et see seisab ühtlasi silmitsi sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemidega, millega ta peab tegelema, jäädes samal ajal maailmas eeskujuks sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse osas;

| L. | arvestades, et teatavad ettevõtjad on järginud strateegiaid, milles keskendutakse üksnes lühiajalisele tulule, mis saavutatakse sageli innovatsiooni, teadus- ja arendustegevusse investeerimise, tööhõive ja oskuste uuendamise arvelt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et teatavad ettevõtjad on järginud strateegiaid, milles keskendutakse üksnes lühiajalisele tulule, mis saavutatakse sageli innovatsiooni, teadus- ja arendustegevusse investeerimise, tööhõive ja oskuste uuendamise arvelt;

| M. | arvestades, et suurte eesmärkidega innovatsioonipoliitika, mille raames soodustatakse kõrge kvaliteediga, innovatiivsete ja energiatõhusate toodete tootmist ning edendatakse jätkusuutlikke protsesse, võimaldab ELil tegutseda iseseisvalt üha konkurentsitihedamas maailmas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et suurte eesmärkidega innovatsioonipoliitika, mille raames soodustatakse kõrge kvaliteediga, innovatiivsete ja energiatõhusate toodete tootmist ning edendatakse jätkusuutlikke protsesse, võimaldab ELil tegutseda iseseisvalt üha konkurentsitihedamas maailmas;

| N. | arvestades, et ehitusmasinate kaubandus on ELis viimastel aastatel kannatanud tõsiste häirete all, mis on seotud avaliku ja erasektori investeeringute vähenemisega, kuid tuleneb ka toormehindade tõusust tingitud tootmiskulude kasvust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ehitusmasinate kaubandus on ELis viimastel aastatel kannatanud tõsiste häirete all, mis on seotud avaliku ja erasektori investeeringute vähenemisega, kuid tuleneb ka toormehindade tõusust tingitud tootmiskulude kasvust;

| O. | arvestades, et tööstustoodete õiglases kaubanduses tuleb austada töötajate õigusi ja järgida keskkonnaalaseid eeskirju; arvestades, et investeerimine taastuvenergiasse ja energiatõhususse ajendab suurel määral investeerima tööstustoodetesse, mis suudavad luua positiivseid mõjuringe; arvestades, et innovatsioon ning investeerimine teadus- ja arendustegevusse, töökohtadesse ja oskuste uuendamisse on jätkusuutliku majanduskasvu jaoks ülimalt olulised; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tööstustoodete õiglases kaubanduses tuleb austada töötajate õigusi ja järgida keskkonnaalaseid eeskirju; arvestades, et investeerimine taastuvenergiasse ja energiatõhususse ajendab suurel määral investeerima tööstustoodetesse, mis suudavad luua positiivseid mõjuringe; arvestades, et innovatsioon ning investeerimine teadus- ja arendustegevusse, töökohtadesse ja oskuste uuendamisse on jätkusuutliku majanduskasvu jaoks ülimalt olulised;

| P. | arvestades, et on ilmnenud, et tootmisalasel innovatsioonil on positiivne mõju töökohtade loomisele tööstusliku majandustsükli kõigis etappides; arvestades, et töötajate osalemine innovatsioonimeetmetes ja strateegiate määratlemisel võib märkimisväärselt suurendada majanduslikku edukust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et on ilmnenud, et tootmisalasel innovatsioonil on positiivne mõju töökohtade loomisele tööstusliku majandustsükli kõigis etappides; arvestades, et töötajate osalemine innovatsioonimeetmetes ja strateegiate määratlemisel võib märkimisväärselt suurendada majanduslikku edukust;

| Q. | arvestades, et terasesektori arenenum ja kestlikum osa, kus valmistatakse väärtuslikke tehnoloogilisi tooteid, võetakse arvesse töötajate ja ümbritseva elanikkonna tervist ning tagatakse ranged keskkonnanormid, on Euroopa tööstusstrateegias tähtsal kohal; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et terasesektori arenenum ja kestlikum osa, kus valmistatakse väärtuslikke tehnoloogilisi tooteid, võetakse arvesse töötajate ja ümbritseva elanikkonna tervist ning tagatakse ranged keskkonnanormid, on Euroopa tööstusstrateegias tähtsal kohal;

| R. | arvestades töötajate oskuste ja oskusteabe kaotsiminekut, rõhutab, et Euroopa peab säilitama tööstusliku suutlikkuse täita oma vajadusi kolmandate riikide tootjatest sõltumata; |
| --- | --- |

R.

arvestades töötajate oskuste ja oskusteabe kaotsiminekut, rõhutab, et Euroopa peab säilitama tööstusliku suutlikkuse täita oma vajadusi kolmandate riikide tootjatest sõltumata;

| 1. | väljendab oma tugevat solidaarsust ja toetust kõigi Caterpillari ja Alstomi töötajate ja nende perekondade ning asjaomaste alltöövõtjate suhtes ning peab kahetsusväärseks kahjulikku mõju, mida sellised sulgemised avaldavad kohalikule majandusele ja kogukondadele; nõuab, et võetaks meetmeid eesmärgiga toetada kõnealuseid töötajaid ja kohalikku majandust ning aidata piirkondadel väljuda sellest raskest majanduslikust ja sotsiaalsest olukorrast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on veendunud, et Euroopa tööstust tuleks käsitada ELi konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse jaoks strateegilise tähtsusega varana; rõhutab, et üksnes tugev ja vastupanuvõimeline tööstus ning tulevikku suunatud tööstuspoliitika võimaldavad ELil tulla toime mitmesuguste eelseisvate väljakutsetega, sealhulgas taasindustrialiseerimise, jätkusuutlikkusele ülemineku ja kvaliteetse tööhõive loomisega; rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peavad selliseid sotsiaal-majanduslikke olukordi paremini prognoosima ja tagama meie tööstusvõrgustiku konkurentsivõime; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et Euroopa kujutab endast sotsiaalset turumajandust, mille eesmärk on saavutada jätkusuutlik majanduskasv ja kaasav kasv; peab kahetsusväärseks, et ELis puudub tõeline tööstuspoliitika, mis kaitseks ka ELi töötajaid; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama tõelise pikaajalise Euroopa tööstusstrateegia, et saavutada eesmärk, mille kohaselt peaks 20 % sisemajanduse koguproduktist tulema tööstusest, nagu on sätestatud strateegias „Euroopa 2020“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kas õigusaktide või kollektiivlepingute abil piisava sotsiaalkaitse, töötingimused ja palgad, mis võimaldavad inimestele inimväärset elu, ning et töötajate koondamiste puhul tagaksid nad tulemusliku kaitse ebaseadusliku koondamise eest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa majanduskriis on näidanud, et kõige vastupidavamad on need tööstusharud, milles investeeritakse kõige rohkem innovatsiooni, teadus- ja arendustegevusse, energiatõhususse, ringmajandusse jne; toonitab sellega seoses negatiivset mõju, mida avaldavad avaliku ja erasektori investeeringute vähenemine ning vähenev sisetarbimine, mida mõlemat tuleks ergutada, et need oleksid majanduskasvu stimulaatorid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on veendunud, et halduskoormuse ja nõuete täitmisega seotud kulude vähendamine ettevõtjate jaoks ning tarbetute õigusaktide kehtetuks tunnistamine ning samal ajal tarbija-, töötaja-, tervise- ja keskkonnakaitse kõrge taseme jätkuv tagamine peavad olema mis tahes ELi taasindustrialiseerimise poliitika keskse tähtsusega elemendid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et ELi tööstuspoliitika peab põhinema selgetel eesmärkidel ja näitajatel, sh kaugeleulatuvad energiatõhususe, ressursside ja kliimaga seotud eesmärgid, ning olelusringi ja ringmajanduse lähenemisviisil; rõhutab, et see peaks hõlmama arukat kombinatsiooni pakkumis- ja nõudluspoole meetmetest, mille eesmärk on majandus ELis ümber korraldada ning muuta see vastupidavamaks ja ressurssidest vähem sõltuvaks; juhib tähelepanu sellele, et see peaks suunama investeeringuid loovusesse, oskustesse, innovatsiooni ja säästvatesse tehnoloogiatesse ning edendama Euroopa tööstusbaasi ajakohastamist väärtusahelat tähtsustava poliitika abil, mis hõlmab põhitööstusharusid ning nende piirkondlikke ja kohalikke osalejaid; on veendunud, et niisugune lähenemisviis võib anda Euroopa tööstusele ja Euroopa majandusele tervikuna kulutõhusaid eeliseid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et aastaid kestnud sekkumine pankade ja varaturgude toetuseks ELis ei ole avaldanud mõju töökohtadele ega parandanud majanduslikke väljavaateid; on veendunud, et avaliku sektori sekkumise puhul tuleks pakkumispoole liigse soodustamise asemel võtta nõudluspoolt soodustavaid kooskõlastatud poliitikameetmeid, sealhulgas fiskaalmeetmeid ja palgatõusu tagamine; |
| --- | --- |

8.

Kaubanduspoliitika – võrdsete võimaluste keskse tähtsusega element

| 9. | rõhutab, et samas kui mitmes majandussektoris on EL suuresti avatud kolmandatest riikidest pärit konkurentidele, on kolmandad riigid kehtestanud mitmeid takistusi, millega diskrimineeritakse Euroopa äriühinguid; rõhutab, et kolmandatest riikidest, eelkõige Hiinast pärit konkurendid laienevad kiiresti ja agressiivselt Euroopasse ja muudesse maailma piirkondadesse, tihti oma päritoluriigi tugeva poliitilise ja rahalise toetusega; rõhutab, et niisugune tava võib kujutada endast kõlvatut konkurentsi ja seada ohtu Euroopa töökohad; rõhutab, et Hiina ei täida viite kriteeriumit, mille EL on kehtestanud turumajandusliku staatuse määratlemiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks ELi kaubanduspoliitika, mis on kooskõlas tööstuslike eesmärkidega ning milles võetakse arvesse vajadust kindlustada Euroopa tööstussektoris töökohad ja vältida uusi tegevuse üleviimisi ja täiendavat deindustrialiseerimist; kutsub komisjoni üles tagama nii Euroopa kui ka Euroopa-väliste turuosaliste jaoks võrdsed võimalused, kindlustades seega kõigile ausa konkurentsi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et kaubanduse kaitsevahendeid käsitlevate eeskirjade läbivaatamise osas tuleb jõuda kiiresti kokkuleppele, et tugevdada neid märkimisväärselt reaktsioonivõime ja tulemuslikkuse parandamise abil; palub komisjonil võtta arvesse sotsiaalset ja majanduslikku mõju, mida ELi tööstuse konkurentsivõimele võib avaldada riigi juhitava majanduse või muude mitteturumajanduslike süsteemide turumajandusliku staatuse tunnustamine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust vältida seda, et ELi kaubanduspoliitikaga edendatakse konkurentsivastaseid tavasid, sealhulgas keskkonnaalast dumpingut ning eelkõige niisuguste odavate ja madala kvaliteediga toodete dumpingut, mis seavad ohtu Euroopa standardid ja mõjutavad ELis paiknevat tööstust; palub komisjonil kaaluda piiridel rakendatavaid kohandamismehhanisme, et tagada võrdsed võimalused niisuguse poliitika kavandamisel, mille eesmärk on viia ellu strateegia „Euroopa 2020“, samuti vahendina, mille abil vältida keskkonnaalast dumpingut, töötajate ärakasutamist ja kõlvatut konkurentsi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teostama kaubandusläbirääkimisi käsitlevaid uuringuid, milles kasutatakse piirkondlikku ja sektoripõhist lähenemisviisi ning mis peaksid aitama ka paremini mõista tööhõivele ning Euroopa tööstusharudele avalduvat mõju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tõstab esile äriühingute puhul viimasel ajal ilmnenud suundumuse tuua tootmine ja teenused tagasi Euroopasse ning sellega avanevad majanduskasvu ja töökohtade loomise võimalused; kutsub komisjoni üles kaaluma, kuidas saaks EL luua soodsa keskkonna, et aidata ettevõtjatel saada kasu sellisest tagasitoomisest tulenevatest võimalustest; |
| --- | --- |

14.

Konkurentsipoliitika – ELi tööstuse jaoks väga oluline element

| 15. | palub komisjonil luua väljapoole avatud ja konkurentsivõimelise Euroopa raamistiku, et meelitada ligi ja säilitada erainvesteeringuid, säilitada tugevad ELi väärtusahelad ja luua kvaliteetseid töökohti, et tuua käegakatsutavat kasu ELi kodanikele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib ühtlasi, et riigiabi eeskirju tuleb paremini kohandada, et luua innovatsiooni ja jätkusuutlikkust ning täita tööhõive kõrge taseme ja sotsiaalpoliitika edendamisega seotud eesmärgid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 9; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et Euroopa tööstus seisab silmitsi ülemaailmse konkurentsiga, ning soovitab seetõttu komisjonil tungivalt võtta oma analüüsis geograafiliste turgude kindlaksmääramisel aluseks maailmaturg ja mitte piirduda oma analüüsis riiklike turgude või siseturuga, võimaldades seeläbi Euroopa tööstusel luua teadus- ja arendustegevuse partnerlusi või strateegilisi liite; nõuab sellega seoses Euroopa suuremate tootjate restruktureerimise võimaldamist, et lasta tekkida sellistel osalejatel, kellel on kriitiline mass, et tulla toime rahvusvahelise konkurentsiga; |
| --- | --- |

17.

Avalikud hanked – vahend, mis vajab tõhustamist

| 18. | palub komisjonil paremini rakendada ELi avalike hangete eeskirju; tuletab meelde, et ELi sätted võimaldavad lükata tagasi pakkumused, mis on ebatavaliselt odavad või mille puhul luuakse üle 50 % väärtusest väljaspool ELi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on veendunud, et avalikel hangetel ja ökomärgisel on roll jätkusuutlike toodete, teenuste ja uuenduste omaksvõtul ning Euroopas tugeva tööstusbaasi loomisel; nõuab liikmesriikide ja komisjoni ühiseid jõupingutusi tagamaks, et hankijad tuginevad otsuste tegemisel majanduslikult soodsaima pakkumuse põhimõttele; |
| --- | --- |

19.

ELi vahendite parem kasutamine, teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon – võimalus edendada uut tööstuspoliitikat

| 20. | kutsub komisjoni üles töötama koos liikmesriikidega välja liidu strateegiat järjepideva ja tervikliku tööstuspoliitika kohta, mille eesmärk oleks Euroopa taasindustrialiseerimine ning mis põhineks muu hulgas digiteerimisel (eelkõige nutitehnoloogiate ja robootika integreerimisel tööstuslikesse väärtusahelatesse), jätkusuutlikkusel, energiatõhususel ja piisavatel ressurssidel; sellega seoses nõuab liikmesriikide hulgas suuremat koostööd ning lähenemist fiskaal-, sotsiaal- ja eelarveküsimustes, et hõlbustada ühiste tööstusprojektide loomist; on veendunud, et Euroopa õigusraamistik peaks võimaldama tööstusharudel kohanduda asjaomaste muutustega ja võtta ennetavaid meetmeid, et aidata kaasa töökohtade loomisele, majanduskasvule ja piirkondade lähenemisele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kannustab komisjoni tegema koostööd eri tööstussektoritega, et tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning täpsemalt Regionaalarengu Fondi vahendite parim võimalik kasutamine, et toetada teadus- ja arendusprojekte piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on veendunud, et ELi fondid pakuvad suurepärast võimalust rahastada jätkusuutlikke investeeringuid energia ja ühistranspordi taristusse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arukasse kasutuselevõttu; nõuab, et oluliselt parandataks mitmete kriteeriumide, eelkõige tööhõive-, keskkonna- ja sotsiaalsete kriteeriumite rakendamist ELi rahaliste vahendite ja kõikide Euroopa Investeerimispanga hallatavate rahastamisvahendite kasutamisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab ELi aruka spetsialiseerumise tegevuskava koostamist ning teadus- ja arendustegevuse tähtsustamist sektorites, kus EL võib olla juhtpositsioonil; nõuab konkreetseid vahendeid, mis võimaldaksid ELil ja liikmesriikidel koondada teadus- ja arendustegevuse jõupingutusi ning mis võimaldaksid tulemuste rakendamist kohalikus majanduses; on seisukohal, et seos teaduse ja tööstuse vahel on ELi tööstuse konkurentsivõime tugevdamise seisukohast väga oluline; palub sellega seoses, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid ja julgustaksid tihedamat koostööd teaduskeskuste, ülikoolide ja äriühingute vahel; nõuab teaduskeskkonna parandamist teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni eelarve suurendamise ning ELi ja riiklike eri rahastamisprogrammide parema omavahelise sidumise kaudu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka üles võtma sihikule eelkõige deindustrialiseerimisest kõige rohkem mõjutatud piirkonnad ning kiiremas korras kiirendama projektide toetamist nendes piirkondades, tagades elujõuliste ja kvaliteetsete projektide toetamise; on seisukohal, et tuleks lähemalt uurida võimalust suurendada Euroopa Investeerimispanga strateegilisi ja sihtotstarbelisi laene innovatsiooni ja tööstuse ümberkujundamise projektide tarbeks, eelkõige töötleva tööstuse ja sellega seotud teenuste puhul; palub, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid ELi äriühingutele, eriti mikroettevõtjatele ja VKEdele, parema juurdepääsu rahastamisele, et tõsta nende suutlikkust projekte välja töötada ning pakkuda neile paremaid nõustamisteenuseid ja tehnilist tuge; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjonil koostöös liikmesriikidega uurida, millist majanduslikku ümberstruktureerimist võiks lubada, tagades samal ajal, et ettevõtted täidavad täielikult oma keskkonnaga seotud kohustusi, järgivad keskkonnaalaseid õigusakte ning rakendavad kõrgeid keskkonnastandardeid; nõuab, et ettevõtted puhastaksid suletud rajatised mõistliku aja jooksul ning aitaksid kohalikel ametiasutustel need uuesti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub komisjonil uurida, kuidas liikmesriigid saaksid hõlpsamini vahetada parimaid tavasid seoses sellega, kuidas on kõige parem toime tulla ettevõtete sulgemisega, ergutada neid otsima õigusaktidest näiteid, et püüda – võimaluste piires – korraldada rajatisele ostja leidmist või selle müümist, et hoida tehased töös, hoolimata sellest, et algsed omanikud on otsustanud tegevuse lõpetada; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on veendunud, et tuleks takistada maksustamise vältimist, milleks kasutatakse muu hulgas materiaalse vara, immateriaalse vara või teenuste ümberpaigutamist äriühingute vahel ebasobiva hinna eest (siirdehinnad) ja mis toimub ka seetõttu, et Euroopa tasandil toimib maksu- ja kaubandusküsimuste koordineerimine puudulikult; nõuab liikmesriikide hulgas suuremat koostööd ja lähenemist fiskaal-, sotsiaal- ja eelarveküsimustes; |
| --- | --- |

27.

Sotsiaalselt vastutustundlik restruktureerimine ja kvaliteetsete töökohtade loomine tulevikku suunatud sektorites

| 28. | tunneb heameelt mõnede kohalike ametiasutuste ja sotsiaalpartnerite (nagu Alstomi juhtumi puhul) ühise algatuse üle soodustada restruktureerimisega seotud töötajatele ja ettevõtetele suunatud katseprojekte, et kindlustada koolituse ja muude meetmete abil ametialase karjääri jätkumine kvaliteetsete töökohtade säilitamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toonitab, kui tähtis on tehniliste oskuste arendamine, eriti töötlevas tööstuses; rõhutab, et tehniliste oskustöötajate tähtsust tuleb edendada; on veendunud, et keskkonnasäästliku majanduse tööhõivepotentsiaali suurendamiseks on väga tähtis anda olemasolevale tööjõule sobivad võimalused omandada uusi ringmajanduse jaoks vajalikke oskusi; tuletab meelde, et oskustöötajad on tähtsad tootmise elujõulisuse seisukohast; rõhutab, et tähtis on edendada haridussüsteemide, ülikoolide ja tööturu paremat koostoimet, mis hõlmaks töökeskkonnaga tutvumist ja koostööd ettevõtetega innovatiivsete klastrite loomisel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub kõiki asjaomaseid asutusi üles tagama, et kõik pooled peaksid täielikult kinni töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist käsitlevatest siseriiklikest ja Euroopa õigusaktidest, eriti restruktureerimise ajal, samuti tagama keskkonnakaitse ja tööohutuse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toonitab, et äriühingud peavad täitma oma õiguslikke kohustusi ELi ja siseriiklike õigusaktide kohaselt, pidades esmatähtsaks töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist ning võimalust vaadata läbi sotsiaalpartnerite pakutud alternatiivid; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et igasuguseid restruktureerimistoiminguid tuleks sidusrühmadele selgitada ja põhjendada – vajaduse korral ka kavandatud meetmete valimist seoses eesmärkide ja võimalike alternatiividega; nõuab kohalikku dialoogi, mis hõlmaks kõiki sidusrühmi ja kus käsitletaks restruktureerimise parimat võimalikku läbiviimist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et vastastikusel usaldusel ja jagatud vastutusel põhinev pidev sotsiaalne dialoog kõigil tasanditel on üks paremaid vahendeid restruktureerimisprotsessi prognoosimise, vältimise ja haldamisega seoses üksmeelsete lahenduste ja ühiste seisukohtade leidmiseks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab restruktureerimise korral vajadust kaitsta asjaomaste töötajate huvisid seoses tervishoiu ja töötingimuste, sotsiaalkindlustuse, ümberõppe ja tööturule naasmisega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | märgib, et restruktureerimise mõju ei piirdu kaugeltki asjaomase ettevõttega, vaid sellel on ettenägematu mõju kogukondadele ning liikmesriikide majanduslikule ja sotsiaalsele struktuurile; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub komisjonil konsulteerida sotsiaalpartneritega kollektiivseid koondamisi käsitlevate õigusaktide tõhususe küsimuses Caterpillari ja Alstomi juhtumite valguses; |
| --- | --- |

36.

| 37. | peab kahetsusväärseks reaalmajanduse järkjärgulist liigset keskendumist finantstegevusele ja lühiajalistele finantsväljavaadetele, selle asemel et säilitada uuenduslik tööstus, mis suudaks luua jätkusuutlikke ja kvaliteetseid töökohti ning tagada ühiskonnale pikaajalise kasu; peab kahetsusväärseks, et selle tagajärjel on töötlevast tööstusest kadunud palju töökohti; palub komisjonil konsulteerida sotsiaalpartneritega seoses võimalusega vaadata läbi kehtivad kollektiivseid koondamisi käsitlevad õigusaktid, võttes arvesse Caterpillari ja Alstomi juhtumitega seotud aspekte ning eelkõige kõikide töötajate ja alltöövõtjate kaasamist menetlusse ning tõhusaid meetmeid, et vältida ebaseaduslikke kollektiivseid koondamisi, mis ei põhine reaalmajanduslikel põhjustel, muu hulgas sanktsioonide võimalikkust – näiteks peatades juurdepääsu ELi rahastatavatele programmidele või nõudes eraldatud avaliku sektori toetuse tagasimaksmist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub komisjoni rakkerühmal uurida, mil viisil on teostatud konsulteerimist Euroopa töönõukoguga; palub komisjonil kaaluda selle uurimise valguses vajadust vaadata läbi Euroopa töönõukogu direktiiv; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et EGF on globaliseerumise ajastul oluline ELi vahend, et toetada liikmesriikide poliitikat töötajate ametialase ümberõppe valdkonnas ja luua uus majanduse struktuur piirkondades, kus töötajad kannatavad globaliseerumise või majanduskriisi negatiivsete tagajärgede tõttu; tuletab meelde, kui tähtsad on soovitused, mis Euroopa Parlament andis oma 15. septembri 2016. aasta resolutsioonis Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tegevuse, mõju ja lisaväärtuse kohta aastatel 2007–2014 (7), |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab aga, et EGF on vahend, millega reageeritakse üksnes juba toimunud koondamistele, ning et liikmesriikidel ja ELil on vaja teha suuremaid jõupingutusi õige majandus- ja õiguskeskkonna loomiseks, et toetada konkurentsivõimet ja luua pikaajaliselt püsivaid töökohti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti Euroopa peamisi tööstussektoreid, eelkõige raudteetööstust ja masinatööstust käsitlevast strateegiast, et luua soodsam turukeskkond, ning andma parlamendile teada, mida komisjon kavatseb teha kvaliteetsete töökohtade, oskusteabe ja investeeringute säilitamiseks Euroopas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et restruktureerimise puhul viiakse koondamisi teiste vanuserühmadega võrreldes rohkem läbi noorte ja vanemate töötajate hulgas; rõhutab, et koondamiste puhul peavad tööandjad järgima diskrimineerimisvastaseid õigusakte, eelkõige seoses vanuselise diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib, et üleminekul keskkonnasäästlikule majandusele on märkimisväärne potentsiaal luua kohalikke töökohti, mida ei ole võimalik ümber paigutada, ning aladel, mida ei ole võimalik välismaale üle viia; märgib, et on veenvaid tõendeid selle kohta, et üleminek keskkonnasäästlikule majandusele mõjutab üldkokkuvõttes tööhõivet positiivselt, kajastades asjaolu, et jätkusuutlik majandustegevus, nagu energia säästmine, on tööjõumahukam kui tegevusvaldkonnad, mida see asendab, ning see võib aidata piirkondadel muutuda isemajandavamaks; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(3)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 23.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0032.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0460.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0280.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0361.

---

Neljapäev, 6. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/29

---

P8_TA(2016)0378

Rwanda ja Victoire Ingabire juhtum

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Rwanda ja Victoire Ingabire juhtumi kohta (2016/2910(RSP))

(2018/C 215/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2013. aasta resolutsiooni Rwanda ja Victoire Ingabire juhtumi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2013. aasta resolutsiooni Rwanda ja Victoire Ingabire juhtumi kohta (1),

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse põhimõtteid ja suuniseid õiglase kohtumenetluse ja õigusabi õiguse kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhimõtteid ja suuniseid õiglase kohtumenetluse ja õigusabi õiguse kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Rwanda ratifitseeris 1975. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Rwanda ratifitseeris 1975. aastal,

| — | võttes arvesse Rwanda olukorra 2015. aasta üldise korrapärase läbivaatamise tulemusi ja ÜRO inimõiguste komitee kokkuvõtlikku märkust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rwanda olukorra 2015. aasta üldise korrapärase läbivaatamise tulemusi ja ÜRO inimõiguste komitee kokkuvõtlikku märkust,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini 3. detsembril 2015. aastal ELi nimel tehtud avaldust põhiseaduse läbivaatamise kohta Rwandas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini 3. detsembril 2015. aastal ELi nimel tehtud avaldust põhiseaduse läbivaatamise kohta Rwandas,

| — | võttes arvesse ELi 18. detsembri 2015. aasta kohapeal tehtud ühisavaldust Rwanda põhiseaduse eelnõu käsitleva referendumi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 18. detsembri 2015. aasta kohapeal tehtud ühisavaldust Rwanda põhiseaduse eelnõu käsitleva referendumi kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Demokraatiajõudude 16. märtsi 2016. aasta pressiteadet poliitvang Victoire Ingabire Umuhoza apellatsioonkaebuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Demokraatiajõudude 16. märtsi 2016. aasta pressiteadet poliitvang Victoire Ingabire Umuhoza apellatsioonkaebuse kohta,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Freedom House 2015. aasta aruannet Rwanda kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Freedom House 2015. aasta aruannet Rwanda kohta,

| — | võttes arvesse Amnesty Internationali riigiaruannet „Rwanda 2015/2016“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amnesty Internationali riigiaruannet „Rwanda 2015/2016“,

| — | võttes arvesse Amnesty Internationali 2013. aastal avaldatud aruannet „Õigus on ohus: Victoire Ingabire üle peetud esimese astme kohtuprotsess“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amnesty Internationali 2013. aastal avaldatud aruannet „Õigus on ohus: Victoire Ingabire üle peetud esimese astme kohtuprotsess“,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 4. veebruari 2013. aasta vastust kirjalikule küsimusele E-010366/2012 Victoire Ingabire kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 4. veebruari 2013. aasta vastust kirjalikule küsimusele E-010366/2012 Victoire Ingabire kohta,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 29. septembri 2016. aasta aruannet „Rwanda – opositsiooniaktivist kadunud“ (Rwanda: Opposition Activist Missing), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 29. septembri 2016. aasta aruannet „Rwanda – opositsiooniaktivist kadunud“ (Rwanda: Opposition Activist Missing),

| — | võttes arvesse rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri 2014. aasta aruannet Rwanda kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri 2014. aasta aruannet Rwanda kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Rwanda kuulub nende väheste Aafrika riikide hulka, kellel on aastatuhande arengueesmärkide täitmisel juhtiv roll, eelkõige sellistes valdkondades nagu sooline võrdõiguslikkus, naiste mõjuvõimu suurendamine, üldine algharidus, laste ja naiste suremus, HIV levik ja keskkonnasäästlikkus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Rwanda kuulub nende väheste Aafrika riikide hulka, kellel on aastatuhande arengueesmärkide täitmisel juhtiv roll, eelkõige sellistes valdkondades nagu sooline võrdõiguslikkus, naiste mõjuvõimu suurendamine, üldine algharidus, laste ja naiste suremus, HIV levik ja keskkonnasäästlikkus;

| B. | arvestades, et tugeva majanduskasvuga on kaasnenud elatustaseme märgatav paranemine, millest annab tunnistust laste suremuse vähenemine kahe kolmandiku võrra ja peaaegu üldise algkoolis õppimise saavutamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tugeva majanduskasvuga on kaasnenud elatustaseme märgatav paranemine, millest annab tunnistust laste suremuse vähenemine kahe kolmandiku võrra ja peaaegu üldise algkoolis õppimise saavutamine;

| C. | arvestades, et on tehtud majanduslikke ja poliitilisi jõupingutusi riigi majanduse parandamiseks ja tööstus- ning teenustekesksuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on tehtud majanduslikke ja poliitilisi jõupingutusi riigi majanduse parandamiseks ja tööstus- ning teenustekesksuse suurendamiseks;

| D. | arvestades, et 30. oktoobril 2012. aastal mõisteti Ühinenud Demokraatiajõudude (FDU) juht Victoire Ingabire kaheksaks aastaks vangi valitsusvastase terroristliku vandenõu ning 1994. aasta genotsiidi pisendamise eest, lähtudes tema sidemetest Rwanda demokraatlike vabastusjõududega (FDLR); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 30. oktoobril 2012. aastal mõisteti Ühinenud Demokraatiajõudude (FDU) juht Victoire Ingabire kaheksaks aastaks vangi valitsusvastase terroristliku vandenõu ning 1994. aasta genotsiidi pisendamise eest, lähtudes tema sidemetest Rwanda demokraatlike vabastusjõududega (FDLR);

| E. | arvestades, et 2016. aasta septembris ei lubatud Euroopa Parlamendi delegatsioonil vangistatud opositsioonijuhi Victoire Ingabirega kohtuda; arvestades, et kuigi visiidi keskne teema oli naiste roll ühiskonnas ja nende mõjuvõimu suurendamine, leidis Rwanda välisasjade ja koostöö ministeerium, et „riiklike kinnipidamise suuniste ja eeskirjade kohaselt kinnipeetaval Victoire Ingabirel ei ole mingit erilist põhjust ametlikul visiidil viibivate Euroopa Parlamendi liikmetega kohtuda“; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2016. aasta septembris ei lubatud Euroopa Parlamendi delegatsioonil vangistatud opositsioonijuhi Victoire Ingabirega kohtuda; arvestades, et kuigi visiidi keskne teema oli naiste roll ühiskonnas ja nende mõjuvõimu suurendamine, leidis Rwanda välisasjade ja koostöö ministeerium, et „riiklike kinnipidamise suuniste ja eeskirjade kohaselt kinnipeetaval Victoire Ingabirel ei ole mingit erilist põhjust ametlikul visiidil viibivate Euroopa Parlamendi liikmetega kohtuda“;

| F. | arvestades, et delegatsioon märkis, et naiste olukorras esineb ikka veel märkimisväärseid lahendamata probleeme, nagu juurdepääs haridusele maapiirkondades, võrdsem omandiõigus ja parem juurdepääs töökohtadele mujal kui põllumajanduses, ja arvestades, et Rwanda inimõiguste olukord, eelkõige poliitikas osalemise ja sõnavabaduse vallas, on endiselt murettekitav ning sõltumatu kodanikuühiskond väga nõrk; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et delegatsioon märkis, et naiste olukorras esineb ikka veel märkimisväärseid lahendamata probleeme, nagu juurdepääs haridusele maapiirkondades, võrdsem omandiõigus ja parem juurdepääs töökohtadele mujal kui põllumajanduses, ja arvestades, et Rwanda inimõiguste olukord, eelkõige poliitikas osalemise ja sõnavabaduse vallas, on endiselt murettekitav ning sõltumatu kodanikuühiskond väga nõrk;

| G. | arvestades, et paljud inimõigusteorganisatsioonid on Victoire Ingabire üle toimunud esimese astme kohtuprotsessi hukka mõistnud, juhtides tähelepanu sellele, et protsessil täheldati tõsiseid eeskirjaderikkumisi ja kohtualust koheldi ebaõiglaselt; arvestades, et Amnesty International on tähelepanu juhtinud Rwanda presidendi vaenulikele avalikele sõnavõttudele enne Victoire Ingabire kohtuprotsessi ning asjaolule, et kohtuprotsessil tugineti Kami vangilaagris kinnipeetavatelt saadud tunnistustele, kuigi selles laagris kasutatakse väidetavalt piinamist; arvestades, et neli prokuröripoolset tunnistajat ja üks kaassüüdistatu, kes 2012. aastal Rwanda kõrgemas kohtus Victoire Ingabire vastu tunnistusi andsid, väitsid 2013. aastal ülemkohtus, et nende tunnistused olid võltsitud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljud inimõigusteorganisatsioonid on Victoire Ingabire üle toimunud esimese astme kohtuprotsessi hukka mõistnud, juhtides tähelepanu sellele, et protsessil täheldati tõsiseid eeskirjaderikkumisi ja kohtualust koheldi ebaõiglaselt; arvestades, et Amnesty International on tähelepanu juhtinud Rwanda presidendi vaenulikele avalikele sõnavõttudele enne Victoire Ingabire kohtuprotsessi ning asjaolule, et kohtuprotsessil tugineti Kami vangilaagris kinnipeetavatelt saadud tunnistustele, kuigi selles laagris kasutatakse väidetavalt piinamist; arvestades, et neli prokuröripoolset tunnistajat ja üks kaassüüdistatu, kes 2012. aastal Rwanda kõrgemas kohtus Victoire Ingabire vastu tunnistusi andsid, väitsid 2013. aastal ülemkohtus, et nende tunnistused olid võltsitud;

| H. | arvestades, et 13. septembril 2012. aastal esitati Victoire Ingabire Umuhoza koos kahe muu Rwanda poliitikategelase, Bernard Ntaganda ja Deogratias Mushyayidiga Euroopa Parlamendi Sahharovi mõttevabaduse auhinna kandidaatideks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 13. septembril 2012. aastal esitati Victoire Ingabire Umuhoza koos kahe muu Rwanda poliitikategelase, Bernard Ntaganda ja Deogratias Mushyayidiga Euroopa Parlamendi Sahharovi mõttevabaduse auhinna kandidaatideks;

| I. | arvestades, et 2015. aastal esitas Ingabire inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtule apellatsiooni, süüdistades Rwanda valitsust tema õiguste rikkumises; arvestades, et 2015. aasta märtsis taandus Rwanda inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu jurisdiktsioonist, väites, et Rwanda kohtud tulevad kõigi kohalike kohtuasjadega ise toime; arvestades, et 29. veebruaril 2016. aastal, vaid mõned päevad enne seda, kui inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu kohtunikud pidid kuulama Victoire Ingabire kaebust Rwanda valitsuse vastu, võttis Rwanda valitsus tagasi oma deklaratsiooni, mille kohaselt üksikisikutel oli lubatud inimõiguste ja rahvaste õiguste kohtule otse kaebusi esitada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2015. aastal esitas Ingabire inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtule apellatsiooni, süüdistades Rwanda valitsust tema õiguste rikkumises; arvestades, et 2015. aasta märtsis taandus Rwanda inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu jurisdiktsioonist, väites, et Rwanda kohtud tulevad kõigi kohalike kohtuasjadega ise toime; arvestades, et 29. veebruaril 2016. aastal, vaid mõned päevad enne seda, kui inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu kohtunikud pidid kuulama Victoire Ingabire kaebust Rwanda valitsuse vastu, võttis Rwanda valitsus tagasi oma deklaratsiooni, mille kohaselt üksikisikutel oli lubatud inimõiguste ja rahvaste õiguste kohtule otse kaebusi esitada;

| J. | arvestades, et Victoire Ingabire partei FDU-Inkingi teatel on Victoire Ingabire kinnipidamistingimused 2016. aasta aprillist alates märgatavalt halvenenud; arvestades, et tal on keelatud väljastpoolt vanglast toodud ja eridieedile vastava toidu saamine ja tema arstitõend on kehtetuks tunnistatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Victoire Ingabire partei FDU-Inkingi teatel on Victoire Ingabire kinnipidamistingimused 2016. aasta aprillist alates märgatavalt halvenenud; arvestades, et tal on keelatud väljastpoolt vanglast toodud ja eridieedile vastava toidu saamine ja tema arstitõend on kehtetuks tunnistatud;

| K. | arvestades, et muu hulgas ei ole FDU-Inkingil võimaldatud poliitilise parteina registreeruda ja mitmeid selle liikmeid on ähvardatud, vahistatud ja kinni peetud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et muu hulgas ei ole FDU-Inkingil võimaldatud poliitilise parteina registreeruda ja mitmeid selle liikmeid on ähvardatud, vahistatud ja kinni peetud;

| L. | arvestades, et mitu opositsioonipartei liiget viibib vangistuses; arvestades, et FDU-Inkingiga seotud medõde ja poliitiline aktivist Illuminée Iragena on juba viis kuud teadmata kadunud ja kardetakse tema julgeoleku pärast; arvestades, et 23. augustil 2016. aastal vahistati FDU-Inkingi varahoidja Léonille Gasengayire ja teda süüdistati avaliku vastuhaku õhutamises; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mitu opositsioonipartei liiget viibib vangistuses; arvestades, et FDU-Inkingiga seotud medõde ja poliitiline aktivist Illuminée Iragena on juba viis kuud teadmata kadunud ja kardetakse tema julgeoleku pärast; arvestades, et 23. augustil 2016. aastal vahistati FDU-Inkingi varahoidja Léonille Gasengayire ja teda süüdistati avaliku vastuhaku õhutamises;

| M. | arvestades, et Rwanda on 2016. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi hulgas 161. kohal; arvestades, et ajakirjandusvabaduse vähenemine jätkub ning sõltumatuid ajakirjanikke on sageli ahistatud, ähvardatud ja vahistatud; arvestades, et aina sagedamini esineb ametiisikuid kritiseerinud pagendatud ajakirjanike ja välisriikide ajakirjanike ebaseaduslikku hirmutamist, nendevastast vägivalda ja kadunuks jääma sundimist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Rwanda on 2016. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi hulgas 161. kohal; arvestades, et ajakirjandusvabaduse vähenemine jätkub ning sõltumatuid ajakirjanikke on sageli ahistatud, ähvardatud ja vahistatud; arvestades, et aina sagedamini esineb ametiisikuid kritiseerinud pagendatud ajakirjanike ja välisriikide ajakirjanike ebaseaduslikku hirmutamist, nendevastast vägivalda ja kadunuks jääma sundimist;

| N. | arvestades, et 2014. aasta oktoobris peatas valitsus määramata ajaks ringhäälingu British Broadcasting Corporation (BBC) kinyarwanda-keelsed raadiosaated, pärast seda kui BBC oli edastanud vastuolusid põhjustanud teledokumentaali Rwanda 1994. aasta genotsiidi kohta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2014. aasta oktoobris peatas valitsus määramata ajaks ringhäälingu British Broadcasting Corporation (BBC) kinyarwanda-keelsed raadiosaated, pärast seda kui BBC oli edastanud vastuolusid põhjustanud teledokumentaali Rwanda 1994. aasta genotsiidi kohta;

| O. | arvestades, et demokraatia tugevdamine, sh kohtusüsteemi sõltumatuse ja opositsioonierakondade osalemise tagamine on otsustavalt tähtis, eelkõige arvestades 2017. aastal toimuvaid presidendivalimisi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et demokraatia tugevdamine, sh kohtusüsteemi sõltumatuse ja opositsioonierakondade osalemise tagamine on otsustavalt tähtis, eelkõige arvestades 2017. aastal toimuvaid presidendivalimisi;

| P. | arvestades, et Rwanda kohtusüsteemi puudused Victoire Ingabire kriminaalmenetluse läbiviimisel on õõnestanud süsteemi võimet käsitleda palju tähelepanu pälvivaid poliitilisi kohtuasju; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Rwanda kohtusüsteemi puudused Victoire Ingabire kriminaalmenetluse läbiviimisel on õõnestanud süsteemi võimet käsitleda palju tähelepanu pälvivaid poliitilisi kohtuasju;

| Q. | arvestades, et Rwanda on Ida-Aafrika järvede piirkonnas keskse tähtsusega riik, kes võib täita otsustavat rolli stabiliseerimisprotsessis, sh võitluses mineraalide ja muude loodusvarade ebaseadusliku kaubanduse vastu; arvestades, et Kongo Demokraatlikku Vabariiki käsitleva ÜRO ekspertide rühma 2015. aasta aruandes soovitatakse Rwanda valitsusel uurida ebaseaduslikku tina-, tantaali- ja volframikaubandust ja Kongo DVst pärit mineraalide „pesu“ Rwandas ning selle toimepanijad vastutusele võtta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Rwanda on Ida-Aafrika järvede piirkonnas keskse tähtsusega riik, kes võib täita otsustavat rolli stabiliseerimisprotsessis, sh võitluses mineraalide ja muude loodusvarade ebaseadusliku kaubanduse vastu; arvestades, et Kongo Demokraatlikku Vabariiki käsitleva ÜRO ekspertide rühma 2015. aasta aruandes soovitatakse Rwanda valitsusel uurida ebaseaduslikku tina-, tantaali- ja volframikaubandust ja Kongo DVst pärit mineraalide „pesu“ Rwandas ning selle toimepanijad vastutusele võtta;

| 1. | mõistab teravalt hukka poliitiliselt motiveeritud kohtuasjad, poliitilistele oponentidele süüdistuste esitamise ja seisukohtade võtmise enne kohtuliku arutamise tulemusi; nõuab tungivalt, et Rwanda valitsus laiendaks majanduslikke ja sotsiaalseid saavutusi ka inimõiguste valdkonda, et liikuda täielikult nüüdisaegse ja kaasava demokraatia suunas; nõuab tungivalt, et Rwanda ametivõimud tagaksid Victoire Ingabire apellatsioonimenetluse õigluse ning vastavuse Rwanda ja rahvusvahelise õigusega sätestatud standarditele; rõhutab, et kohtumenetlused ja kohtulikud süüdistused ei saa põhineda ebamäärastel ja ebatäpsetel seadustel ja nende väärkasutamisel, nagu toimub Victoire Ingabire kohtuasja puhul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab sügavat muret selle pärast, et Rwanda ülemkohus keeldus apellatsioonkaebusest, kohtuotsuse pärast, millega mõisteti Victoire Ingabirele 15- aastane vangistus, ja tema kinnipidamistingimuste halvenemise pärast; on seisukohal, et Rwandas läbi viidud apellatsioonimenetlus ei vastanud rahvusvahelistele standarditele, sh eirati Victoire Ingabire õigust süütuse presumptsioonile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et Rwanda taandumine inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu jurisdiktsioonist 2016. aasta märtsis, kõigest mõni päev enne Victoire Ingabire apellatsioonkaebuse arutamist, oli kaalutletud ja selle eesmärk on piirata üksikisikute ja vabaühenduste otsest pääsu kohtusse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab Rwanda ametivõimudele meelde, et EL on Cotonou lepingu artikli 8 kohaselt Rwandaga peetava ametliku poliitilise dialoogi raames väljendanud muret seoses inimõiguste ja õiglase kohtuliku arutamise õiguse järgimisega; nõuab Victoire Ingabire kohtuasja viivitamatut ja erapooletut läbivaatamist faktidele toetudes, kooskõlas õigusega ja ilma igasuguste piirangute, sobimatu mõjutamise, surveavaldamise või ähvardamiseta; nõuab, et vangistuses järgitaks Victoire Ingabire õigusi, sh tema õigust omada juurdepääsu seaduslikule esindatusele, piisavale toidule ja arstiabile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab hukka opositsioonierakondade juhtide, liikmete ja aktivistide, samuti ajakirjanike ja teiste Rwanda valitsuse kritiseerijateks peetavate inimeste ähvardamise, vahistamise, kinnipidamise ja neile süüdistuste esitamise ainult oma vaadete väljendamise pärast; nõuab sellega seoses tungivalt, et Rwanda ametivõimud vaataksid läbi siseriiklikud õigusnormid ja kohandaksid neid, et tagada sõnavabadus, eelkõige tuleks läbi vaadata kriminaalseadustiku artiklid 463 ja 451, millega piiratakse sõnavabadust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub Rwanda valitsust üles näitama tahet uurida opositsiooniaktivistide ja ajakirjanike vastu väidetavalt toime pandud kuritarvitusi ning viima sõjaväelised kinnipidamiskeskused vastavusse Rwanda seaduste ja rahvusvaheliste standarditega; nõuab tungivalt, et Rwanda ametivõimud vabastaksid viivitamatult kõik üksikisikud ja aktivistid, keda peetakse kinni või kes on süüdi mõistetud ainult oma sõnavabaduse, ühinemisvabaduse ja rahumeelse kogunemise vabaduse kasutamise pärast, ning tagaksid täitev-, seadusandliku ja kohtuvõimu lahususe, eelkõige kohtute sõltumatuse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Rwanda ametivõimud tõhustaksid pingutusi Illuminée Iragena, John Ndabarasa, Léonille Gasangayire ja teiste sunniviisiliselt kadunuks peetavate inimeste juhtumite uurimisel, avaldaksid andmed nende asukoha kohta ning vabastaksid nad või tooksid nad kohtu ette, juhul kui neid kinni peetakse, samuti tagaksid õiglase kohtumenetluse seoses valitsuse kriitikute või arvatavate kritiseerijatega, sh Frank Rusagara, Joel Mutabazi, Kizito Mihigo ja nende kaassüüdistavate kohtuasjades; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et Rwanda ametivõimud tagaksid 2017. aastal rahumeelsed, usaldusväärsed ja läbipaistvad valimised ning kutsub valitsust üles tegema valimiste eel opositsioonierakondadega koostööd; pooldab seoses 2017. aasta presidendivalimistega ELi pikaajalist valimisvaatlusmissiooni, mis keskenduks poliitilisele ruumile ja põhivabadustele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab Rwanda ametivõimudele meelde, et demokraatia aluseks on pluralistlik valitsus, toimiv opositsioon, sõltumatu meedia ja kohtuvõim, inimõiguste ning sõna- ja kogunemisvabaduse austamine; kutsub sellega seoses Rwandat üles oma poliitilist ruumi avama, järgima neid standardeid ja parandama inimõiguste olukorda; ootab, et Rwanda rakendaks rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri 2014. aasta aruandes esitatud soovitused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Rwanda ametivõime üles kiiremas korras jätkama oma deklaratsiooni läbivaatamist, mis võimaldab üksikisikutel ja vabaühendustel esitada kaebusi inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtusse, ning seda deklaratsiooni taastama ja uuesti kasutusele võtma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab, et EL ja selle rahvusvahelised partnerid jätkaksid Rwanda rahva toetamist rahu ja stabiilsuse rajamisel riigis ja kogu piirkonnas tervikuna; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil jätkata korrapäraselt Rwanda valitsusinstitutsioonidele antava ELi toetuse hindamist, tagamaks et selline toetus edendab täielikult inimõigusi, sõna- ja ühinemisvabadust, poliitilist pluralismi ja sõltumatut kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile Federica Mogherinile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu institutsioonidele, Ida-Aafrika Ühendusele, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele, ELi liikmesriikidele, Victoire Ingabire kaitsjatele ning Rwanda presidendile. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  ELT C 55, 12.2.2016, lk 127.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/33

---

P8_TA(2016)0379

Sudaan

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Sudaani kohta (2016/2911(RSP))

(2018/C 215/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ELi, kolmiku (Norra, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid) ja Saksamaa esindajate 8. augusti 2016. aasta ühisavaldust, milles kiidetakse heaks Sudaaniga tegeleva Aafrika Liidu kõrgetasemelise komisjoni kava allakirjutamine Sudaani üleskutse poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi, kolmiku (Norra, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid) ja Saksamaa esindajate 8. augusti 2016. aasta ühisavaldust, milles kiidetakse heaks Sudaaniga tegeleva Aafrika Liidu kõrgetasemelise komisjoni kava allakirjutamine Sudaani üleskutse poolt,

| — | võttes arvesse sõltumatu eksperdi 28. juuli 2016. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Sudaanis ja eriraportööri poolt Sudaani-lähetusel koostatud 4. augusti 2016. aasta aruannet ühepoolsete sunnimeetmete negatiivse mõju kohta inimõiguste kasutamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõltumatu eksperdi 28. juuli 2016. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Sudaanis ja eriraportööri poolt Sudaani-lähetusel koostatud 4. augusti 2016. aasta aruannet ühepoolsete sunnimeetmete negatiivse mõju kohta inimõiguste kasutamisele,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 27. juuni 2016. aasta avaldust Sudaani valitsuse teate kohta peatada sõjategevus ühepoolselt neljaks kuuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 27. juuni 2016. aasta avaldust Sudaani valitsuse teate kohta peatada sõjategevus ühepoolselt neljaks kuuks,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2296 Sudaani kohta, mille ta võttis vastu oma 7728. istungil 29. juunil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2296 Sudaani kohta, mille ta võttis vastu oma 7728. istungil 29. juunil 2016,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 13. juuni 2016. aasta kommünikeed olukorra kohta Darfuris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 13. juuni 2016. aasta kommünikeed olukorra kohta Darfuris,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 5 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 7, milles mõlemas on sätestatud, et kellegi suhtes ei tohi rakendada piinamisi või julma, ebainimlikku, tema väärikust alandavat kohtlemist või karistust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 5 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 7, milles mõlemas on sätestatud, et kellegi suhtes ei tohi rakendada piinamisi või julma, ebainimlikku, tema väärikust alandavat kohtlemist või karistust,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja 9. aprilli 2015. aasta Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust, et Sudaani valimisteks 2015. aasta aprillis puudub soodne keskkond, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja 9. aprilli 2015. aasta Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust, et Sudaani valimisteks 2015. aasta aprillis puudub soodne keskkond,

| — | võttes arvesse Sudaani üleskutse avaldust demokraatliku kodanikeriigi kehtestamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sudaani üleskutse avaldust demokraatliku kodanikeriigi kehtestamise kohta,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Darfuri konflikt on kestnud 13 aastat ja nõudnud üle 300 000 inimelu ning Sudaani valitsusväed jätkavad tsiviilelanike ründamist, eelkõige Jebel Marras; arvestades, et tsiviilelanike jätkuv ja valimatu pommitamine, sh Sudaani vägede ebaseaduslikud rünnakud Lõuna-Kordofani, Sinise Niiluse ja Darfuri küladele on toonud kaasa ohvreid ja tsiviiltaristu hävingu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Darfuri konflikt on kestnud 13 aastat ja nõudnud üle 300 000 inimelu ning Sudaani valitsusväed jätkavad tsiviilelanike ründamist, eelkõige Jebel Marras; arvestades, et tsiviilelanike jätkuv ja valimatu pommitamine, sh Sudaani vägede ebaseaduslikud rünnakud Lõuna-Kordofani, Sinise Niiluse ja Darfuri küladele on toonud kaasa ohvreid ja tsiviiltaristu hävingu;

| B. | arvestades, et 2010. aasta riikliku julgeoleku seadusega anti Sudaani valitsusele laialdased volitused hoida kinnipeetavaid sageli ja pikalt üksikvangistuses, ilma et neile oleks esitatud süüdistust, ning organisatsioonide tegevust on sunniviisiliselt lõpetatud ja neisse on tehtud haaranguid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2010. aasta riikliku julgeoleku seadusega anti Sudaani valitsusele laialdased volitused hoida kinnipeetavaid sageli ja pikalt üksikvangistuses, ilma et neile oleks esitatud süüdistust, ning organisatsioonide tegevust on sunniviisiliselt lõpetatud ja neisse on tehtud haaranguid;

| C. | arvestades, et ÜRO 21. septembri 2016. aasta inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise tulemuste kohaselt on Sudaan kinnitanud oma lubadust ühineda piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooniga ning rahvusvahelise konventsiooniga kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO 21. septembri 2016. aasta inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise tulemuste kohaselt on Sudaan kinnitanud oma lubadust ühineda piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooniga ning rahvusvahelise konventsiooniga kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta;

| D. | arvestades, et Darfuris, eriti Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse piirkonnas suurenevad inimõiguste rikkumine ja kuritarvitamine, sealhulgas kohtuvälised hukkamised, jõu ülemäärane kasutamine, tsiviilisikute röövimine, naistevastane seksuaalne ja sooline vägivald, lastevastane vägivald ja nende kuritarvitamine, samuti meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Darfuris, eriti Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse piirkonnas suurenevad inimõiguste rikkumine ja kuritarvitamine, sealhulgas kohtuvälised hukkamised, jõu ülemäärane kasutamine, tsiviilisikute röövimine, naistevastane seksuaalne ja sooline vägivald, lastevastane vägivald ja nende kuritarvitamine, samuti meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised;

| E. | arvestades, et Sudaanis on opositsioonierakondade, kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate avalik ruum piiratud; arvestades, et teadete kohaselt ahistab riiklik luure- ja julgeolekuteenistus pidevalt inimõiguste kaitsjaid, üliõpilasaktiviste ja poliitilisi vastaseid nende seadusliku tegevuse pärast, võtab neid sihikule ja annab neid kohtu alla; arvestades, et seni on sel aastal meelevaldselt vahistatud arvukalt kodanikuühiskonna aktiviste, sh neli Sudaani kodanikuühiskonna esindajat, kelle julgeolekuametnikud võtsid kinni Hartumi rahvusvahelises lennujaamas, kui nad olid teel kõrgetasemelisele inimõiguste alasele kohtumisele diplomaatidega, mis toimus 31. märtsil 2016 Genfis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Sudaanis on opositsioonierakondade, kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate avalik ruum piiratud; arvestades, et teadete kohaselt ahistab riiklik luure- ja julgeolekuteenistus pidevalt inimõiguste kaitsjaid, üliõpilasaktiviste ja poliitilisi vastaseid nende seadusliku tegevuse pärast, võtab neid sihikule ja annab neid kohtu alla; arvestades, et seni on sel aastal meelevaldselt vahistatud arvukalt kodanikuühiskonna aktiviste, sh neli Sudaani kodanikuühiskonna esindajat, kelle julgeolekuametnikud võtsid kinni Hartumi rahvusvahelises lennujaamas, kui nad olid teel kõrgetasemelisele inimõiguste alasele kohtumisele diplomaatidega, mis toimus 31. märtsil 2016 Genfis;

| F. | arvestades, et inimõiguslaste rühmad on leidnud usaldusväärseid tõendeid, et Sudaani valitsusväed on rünnanud keemiarelvadega tsiviilelanikke, kuna Darfuri Jebel Marra piirkonna külaelanikel on ilmnenud kahtlustatava keemiarünnaku hirmsad tagajärjed, ning et viimane keemiarünnak toimus 9. septembril 2016 Gamarahi külale; arvestades, et teatatud on ka kiirreageerimisrühma rünnakutest – tegemist on valitsusemeelsetest endistest mässulistest koosneva Sudaani sõjaväeüksusega, mis on riikliku luure- ja julgeolekuteenistuse alluvuses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimõiguslaste rühmad on leidnud usaldusväärseid tõendeid, et Sudaani valitsusväed on rünnanud keemiarelvadega tsiviilelanikke, kuna Darfuri Jebel Marra piirkonna külaelanikel on ilmnenud kahtlustatava keemiarünnaku hirmsad tagajärjed, ning et viimane keemiarünnak toimus 9. septembril 2016 Gamarahi külale; arvestades, et teatatud on ka kiirreageerimisrühma rünnakutest – tegemist on valitsusemeelsetest endistest mässulistest koosneva Sudaani sõjaväeüksusega, mis on riikliku luure- ja julgeolekuteenistuse alluvuses;

| G. | arvestades, et riiklik luure- ja julgeolekuteenistus korraldas 29. veebruaril 2016 julma haarangu Hartumi koolitus- ja inimarengu keskuses (mis on kodanikuühiskonna organisatsioon), mille tulemusena vahistati selle direktor Khalfálah Alafif Muktar ja aktivistid Arwa Ahmed Elrabie, Al-Hassan Kheiry, Imani-Leyla Raye, Abu Hureira Abdelrahman ja Al-Baqir Al-Afif Mukhtar, Midhat Afifadeen ja Mustafa Adam, kellele esitati süüdistus kuritegelikus kokkuleppes ja riigi vastu sõja õhutamises – sellise süüdistuse puhul on ette nähtud surmanuhtlus; arvestades, et direktori tervis olevat halb ja pereliikmete külastused ei ole lubatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et riiklik luure- ja julgeolekuteenistus korraldas 29. veebruaril 2016 julma haarangu Hartumi koolitus- ja inimarengu keskuses (mis on kodanikuühiskonna organisatsioon), mille tulemusena vahistati selle direktor Khalfálah Alafif Muktar ja aktivistid Arwa Ahmed Elrabie, Al-Hassan Kheiry, Imani-Leyla Raye, Abu Hureira Abdelrahman ja Al-Baqir Al-Afif Mukhtar, Midhat Afifadeen ja Mustafa Adam, kellele esitati süüdistus kuritegelikus kokkuleppes ja riigi vastu sõja õhutamises – sellise süüdistuse puhul on ette nähtud surmanuhtlus; arvestades, et direktori tervis olevat halb ja pereliikmete külastused ei ole lubatud;

| H. | arvestades, et Sudaani võimud on kehtestanud ranged piirangud usuvabadusele; arvestades, et usujuhtide ähvardamine ja kristlike kogukondade hirmutamine on viimastel aastatel kiiresti kasvanud; arvestades, et riiklik luure- ja julgeolekuteenistus on Tšehhi kristlasest abitöötajat Petr Jašekit, Sudaani pastoreid Hassan Abduraheem Kodi Taouri ja Kuwa Shamali ning Darfuri üliõpilast Abdulmonem Abdumawla Issa Abdumawlat juba üheksa kuud vahi all hoidnud ja neid ähvardab süüdistus selle eest, et nad juhtisid väidetavalt tähelepanu kristlaste kannatustele sõja poolt laastatud Sudaani aladel; arvestades, et viimastel aastatel on suurenenud süüdistuse esitamine usust taganemise eest ja selle eest surmanuhtluse määramine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Sudaani võimud on kehtestanud ranged piirangud usuvabadusele; arvestades, et usujuhtide ähvardamine ja kristlike kogukondade hirmutamine on viimastel aastatel kiiresti kasvanud; arvestades, et riiklik luure- ja julgeolekuteenistus on Tšehhi kristlasest abitöötajat Petr Jašekit, Sudaani pastoreid Hassan Abduraheem Kodi Taouri ja Kuwa Shamali ning Darfuri üliõpilast Abdulmonem Abdumawla Issa Abdumawlat juba üheksa kuud vahi all hoidnud ja neid ähvardab süüdistus selle eest, et nad juhtisid väidetavalt tähelepanu kristlaste kannatustele sõja poolt laastatud Sudaani aladel; arvestades, et viimastel aastatel on suurenenud süüdistuse esitamine usust taganemise eest ja selle eest surmanuhtluse määramine;

| I. | arvestades, et Sudaani põhjapiirile paigutati hiljuti kiirreageerimisrühmad, et takistada ebaseaduslike rändajate sissevoolu; arvestades, et 31. augustil 2016 teatas kiirreageerimisrühma juht, et seda Sudaani piiri Egiptuse ja Liibüaga valvavad tema jõud, ning väitis sellega seoses, et Sudaan võitleb ebaseadusliku rändega ELi nimel; arvestades, et ELi esindus Sudaanis keeldus sellest toetusest 6. septembril 2016; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Sudaani põhjapiirile paigutati hiljuti kiirreageerimisrühmad, et takistada ebaseaduslike rändajate sissevoolu; arvestades, et 31. augustil 2016 teatas kiirreageerimisrühma juht, et seda Sudaani piiri Egiptuse ja Liibüaga valvavad tema jõud, ning väitis sellega seoses, et Sudaan võitleb ebaseadusliku rändega ELi nimel; arvestades, et ELi esindus Sudaanis keeldus sellest toetusest 6. septembril 2016;

| J. | arvestades, et 24. augustil 2016 saadeti Itaaliast Sudaani 48 võimalikku Sudaani varjupaigataotlejat; arvestades, et 2016. aasta mais saatsid Sudaani ametivõimud maalt välja 400 eritrealast, kes olid vahistatud teel Liibüasse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 24. augustil 2016 saadeti Itaaliast Sudaani 48 võimalikku Sudaani varjupaigataotlejat; arvestades, et 2016. aasta mais saatsid Sudaani ametivõimud maalt välja 400 eritrealast, kes olid vahistatud teel Liibüasse;

| K. | arvestades, et Sudaani ametivõimud mõistavad naisi ja tütarlapsi halvasti määratletud kuritegude eest ebaproportsionaalselt sageli süüdi; arvestades, et naised kannatavad ebamääraselt määratletud riietumisnõuete rikkumise eest süstemaatilise diskrimineerimise all ning neile määratakse selle eest kehalist karistust ja peksmist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Sudaani ametivõimud mõistavad naisi ja tütarlapsi halvasti määratletud kuritegude eest ebaproportsionaalselt sageli süüdi; arvestades, et naised kannatavad ebamääraselt määratletud riietumisnõuete rikkumise eest süstemaatilise diskrimineerimise all ning neile määratakse selle eest kehalist karistust ja peksmist;

| L. | arvestades, et Sudaani üleskutse kaasallkirjastajad (poliitiliste ja relvastatud opositsioonierakondade esindajad, sh Umma Rahvuslik Erakond, Riikliku Konsensuse Jõud ja Sudaani Revolutsioonilise Rinde esindajad) on võtnud endale kohustuse teha jõupingutusi Sudaani eri piirkondades valitsevate konfliktide lõpetamiseks ning seaduslike, institutsiooniliste ja majandusreformide elluviimiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Sudaani üleskutse kaasallkirjastajad (poliitiliste ja relvastatud opositsioonierakondade esindajad, sh Umma Rahvuslik Erakond, Riikliku Konsensuse Jõud ja Sudaani Revolutsioonilise Rinde esindajad) on võtnud endale kohustuse teha jõupingutusi Sudaani eri piirkondades valitsevate konfliktide lõpetamiseks ning seaduslike, institutsiooniliste ja majandusreformide elluviimiseks;

| M. | arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus andis 2009. ja 2010. aastal välja kaks president al-Bashiri vahistamismäärust, süüdistades teda sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidiaktide eest vastutamises; arvestades, et kuigi Sudaan ei ole Rooma statuudiga ühinenud, nõutakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1593 (2005), et Sudaan teeks Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd, ning Sudaan peab seetõttu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahistamismäärust järgima; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus andis 2009. ja 2010. aastal välja kaks president al-Bashiri vahistamismäärust, süüdistades teda sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidiaktide eest vastutamises; arvestades, et kuigi Sudaan ei ole Rooma statuudiga ühinenud, nõutakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1593 (2005), et Sudaan teeks Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd, ning Sudaan peab seetõttu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahistamismäärust järgima;

| N. | arvestades, et ELi välisministrid jõudsid 2008. aasta juunis üldasjade ja välissuhete nõukogus järeldusele, et nõukogu on valmis kaaluma meetmeid isikute vastu, kes vastutavad selle eest, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ei tehta koostööd; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi välisministrid jõudsid 2008. aasta juunis üldasjade ja välissuhete nõukogus järeldusele, et nõukogu on valmis kaaluma meetmeid isikute vastu, kes vastutavad selle eest, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ei tehta koostööd;

| O. | arvestades, et EL viib praegu koos Sudaaniga ellu rände parema haldamise projekti; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL viib praegu koos Sudaaniga ellu rände parema haldamise projekti;

| 1. | mõistab hukka keemiarelvade kasutamise tsiviilisikute vastu Sudaani valitsuse poolt Darfuri Jebel Marra piirkonnas ning rõhutab, et tegemist on rahvusvaheliste normide tõsise rikkumise ja ka sõjakuriteoga; tuletab meelde, et Sudaan on keemiarelvade keelustamise konventsiooni osaline, ning nõuab, et kõnealuseid väiteid uuritaks rahvusvahelisel tasandil Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni juhtimisel; tuletab Sudaani ametivõimudele meelde nende kohustust kaitsta inimõigusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on ikka veel sügavalt mures jätkuvate seadusevastaste tapmiste, röövimiste ning soolise ja seksuaalse vägivalla pärast konfliktipiirkondades, eriti Darfuris, Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse piirkonnas, samuti kaasneva raske humanitaarhädaolukorra pärast, mille on põhjustanud väga ulatuslik riigisisene ümberasumine; nõuab, et Sudaani relvajõud lõpetaksid kohe tsiviilisikute pommitamise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka aktivistide meelevaldse vahistamise ja kinnipidamise ning inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike jätkuva kinnipidamise Sudaanis; nõuab tungivalt, et Sudaani valitsus tagaks sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse rahumeelse kasutamise; rõhutab, et riigisisene dialoog õnnestub vaid siis, kui seda peetakse õhkkonnas, kus on tagatud sõna-, meedia-, ühinemis- ja kogunemisvabadus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Aafrika Liitu ja Sudaani valitsust üles kiiresti uurima kõiki väiteid piinamise, väärkohtlemise, meelevaldse kinnipidamise ja jõu ülemäärase kasutamise kohta ning võtma nende tegude eest vastutajad vastutusele õiglases kohtumenetluses, kasutamata surmanuhtlust; kutsub Sudaani valitsust üles kehtestama viivitamatult moratooriumi kõikidele hukkamistele ning kaotama surmanuhtlus ja igasugune kehaline karistamine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab erilist muret juurdepääsupiirangute pärast, mis kehtivad endiselt rahvusvahelistele humanitaarabiasutustele ja -organisatsioonidele; nõuab, et Sudaani valitsus teeks kõik mis võimalik, et parandada rahvusvaheliste humanitaarabiasutuste juurdepääsu kõigile humanitaarabi vajajatele kooskõlas inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise käigus võetud kohustustega; nõuab tungivalt, et Sudaani valitsus teeks konstruktiivselt koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et edendada Sudaanis viivitamata teadlikkust inimõigustest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kinnitab veel kord, et usu-, südametunnistuse- ja veendumusvabadus on üldine inimõigus, mida tuleb kaitsta igal pool ja igaühe puhul; nõuab, et Sudaani valitsus tühistaks kõik õigusnormid, mille kohaselt karistatakse või diskrimineeritakse isikuid nende usuliste veendumuste tõttu, eriti usust taganemise korral, eriti mis puudutab Tšehhi kristlasest abitöötajat Petr Jašekit, Sudaani pastoreid Hassan Abduraheem Kodi Taouri ja Kuwa Shamali ning Darfuri üliõpilast Abdulmonem Abdumawla Issa Abdumawlat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab muret selle pärast, et riiklik luure- ja julgeolekuteenistus surub üha rohkem maha kodanikuühiskonna aktivistidest kodanikke, ning kutsub Sudaani üles vabastama kinnipeetavad viivitamata ja tingimusteta ning peatama otsekohe meelevaldsed kinnipidamised, jätma kõrvale kõik süüdistused, mis tulenevad nende rahumeelsest tegevusest, ning laskma valitsusväliste organisatsioonide, näiteks Hartumi koolitus- ja inimarengu keskuse töötajatel, nende liikmetel ja üliõpilasaktivistidel teha oma tööd surveabinõusid kartmata; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks, et Sudaan on aktsepteerinud soovitusi ratifitseerida piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon ning suurendada jõupingutusi piinamise ja ebainimliku kohtlemise tõkestamiseks; kutsub siiski Sudaani valitsust üles vaatama kiiresti läbi oma riikliku julgeoleku seadus, mille alusel kahtlustatavaid tohib igasuguse kohtuliku arutamiseta kinni pidada kuni neli ja pool kuud, ning reformima riigi õigussüsteemi vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste normidele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Sudaani valitsust üles tühistama ulatuslikku puutumatust, mille ta on Sudaani õigusnormides sätestanud, avalikustama kolme riikliku uurimiskomisjoni töö tulemusi ning avalikult tunnistama arvukaid tapmisi 2013. aasta septembris kokkuhoiuvastaste meeleavaldajate mahasurumise käigus ja taastama õiglust ohvrite suhtes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde üldasjade ja välissuhete nõukogu 2008. aasta juunis avaldatud järeldusi, milles käsitletakse asjaolu, et Sudaani valitsus ei tee jätkuvalt koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, ning juhitakse tähelepanu sellele, et Sudaani valitsus on kohustatud ja suuteline koostööd tegema ning et kõiki Rahvusvahelise Kriminaalkohtu antud vahistamismäärusi tuleks järgida; nõuab, et Omar al-Bashir järgiks rahvusvahelist õigust ning ilmuks seoses sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidiaktidega Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Aafrika Liidu liikmesriike ja eriti riike, kes on president Bashiri vastu võtnud (Kongo Demokraatlik Vabariik, Tšaad, Lõuna-Aafrika, Uganda ja Djibouti), järgima Rooma statuuti ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu otsuseid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub ELi üles tegema ettepanekut kehtestada sihipärased karistused neile, kes vastutavad jätkuvate sõjakuritegude eest ja selle eest, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ei tehta koostööd; palub Euroopa välisteenistusel koostada edasise viivituseta nimekiri karistatavatest isikutest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et Sudaani valitsus kirjutas 16. märtsil 2016. aastal alla tegevuskava kokkuleppele ja on hiljem selgitanud oma võetud kohustusi seoses teiste asjaomaste sidusrühmade kaasamisega riigisisesesse dialoogi ning opositsiooni poolt allakirjutanute ja 7+7 mehhanismi (riigisisese dialoogi juhtkomitee) vahel saavutatud otsuste püsiva kinnitamisega; rõhutab, et kõik osalised peavad järgima võetud kohustusi, ning nõuab jätkuvat dialoogi lõpliku relvarahu kehtestamiseks; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid täidaksid ka edaspidi võetud kohustust toetada Aafrika Liidu jõupingutusi Sudaanis rahu saavutamiseks ja Sudaani elanikke üleminekul sisemiselt reformitud demokraatiale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub Aafrika Liidu ja ÜRO ühisoperatsiooni Darfuris (UNAMID) üles tagama püsivat kohalolekut Jebel Marras; kutsub UNAMIDi üles uurima viivitamata ja andma avalikult aru väidetava inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse rikkumise kohta Sudaani valitsusvägede ja opositsioonivägede liikmete poolt Jebel Marras; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles hoolikalt jälgima ELi arenguabi Sudaanis, et vältida kohalike relvarühmituste otsest või kaudset toetamist, ning tagama, et Sudaani-Egiptuse ja Sudaani-Liibüa piiril patrullivad kiirreageerimisrühmad ei väidaks end võitlevat ebaseadusliku rändega ELi nimel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon ja asjaomased liikmesriigid tagaksid seetõttu täieliku läbipaistvuse Sudaaniga rände parema haldamise projekti osas, sh seoses kõigi kavandatud tegevuste ning ELi ja riigi rahaliste vahendite saajatega, ning koostaksid põhjaliku aruande Sudaanis 2016. aasta mais käinud ELi tehnilise delegatsiooni visiidi kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid Euroopa Parlamendi täieliku teavitamise Hartumi protsessi raames sisse seatud dialoogi edenemisest ning et ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondist rahastatav tegevus, eriti kui selle eesmärk on suurendada Sudaani valitsuse suutlikkust, viiakse läbi täielikus kooskõlas kehtivate kokkulepetega, tagades, et rahvusvahelistest kohustustest ja õigusnormidest kinnipidamine on ELi ja Sudaani kodanike ja kodanikuühiskonna silmis täiesti läbipaistev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | võtab murelikult teadmiseks naiste õiguste ja eriti kriminaalseadustiku artikli 152 jätkuva ja sagedase rikkumise Sudaanis ning nõuab tungivalt, et Sudaani ametivõimud allkirjastaksid ja ratifitseeriksid kiiresti konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Sudaani valitsusele, Aafrika Liidule, ÜRO peasekretärile, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ja Üleaafrikalisele Parlamendile ning Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioonile. |
| --- | --- |

19.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/37

---

P8_TA(2016)0380

Tai, eelkõige Andy Halli juhtum

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Tai, eelkõige Andy Halli juhtumi kohta (2016/2912(RSP))

(2018/C 215/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tai kohta, eriti 20. mai 2010. aasta (1), 6. veebruari 2014. aasta (2), 21. mai 2015. aasta (3) ja 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioone (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tai kohta, eriti 20. mai 2010. aasta (1), 6. veebruari 2014. aasta (2), 21. mai 2015. aasta (3) ja 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioone (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 19. novembril 2015. aastal komisjoni nimel antud vastust Andy Halli olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 19. novembril 2015. aastal komisjoni nimel antud vastust Andy Halli olukorra kohta,

| — | võttes arvesse 14. novembri 2014. aasta avaldusi, mille tegi ELi delegatsioon Tais kokkuleppel ELi Tai missiooni juhtidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. novembri 2014. aasta avaldusi, mille tegi ELi delegatsioon Tais kokkuleppel ELi Tai missiooni juhtidega,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 20. septembri 2016. aasta pressiavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 20. septembri 2016. aasta pressiavaldust,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni Tai, Kambodža ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi eest vastutava direktori Maurizio Bussi 21. septembri 2016. aasta avaldust tööõiguse aktivisti Andy Halli süüdimõistmise kohta Tais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni Tai, Kambodža ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi eest vastutava direktori Maurizio Bussi 21. septembri 2016. aasta avaldust tööõiguse aktivisti Andy Halli süüdimõistmise kohta Tais,

| — | võttes arvesse 11. mail 2016. aastal toimunud Tai inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja selle soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. mail 2016. aastal toimunud Tai inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja selle soovitusi,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO temaatilise rände töörühma 2014. aasta Tai rändearuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO temaatilise rände töörühma 2014. aasta Tai rändearuannet,

| — | võttes arvesse ÜRO 1998. aasta deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta ja ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni A/RES/70/161, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1998. aasta deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta ja ÜRO Peaassamblee 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni A/RES/70/161,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Tai on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Tai on ühinenud,

| — | võttes arvesse ÜRO 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni 18. novembri 2012. aasta inimõiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni 18. novembri 2012. aasta inimõiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELi kodanikust töötajate õiguste kaitsjale Andy Hallile mõisteti 20. septembril 2016 kolmeaastane tingimisi vanglakaristus ja 150 000 Tai baadi (THB) suurune trahv pärast seda, kui ta tegi kaastööd Soome vabaühenduse Finnwatch aruandele, milles paljastati tööõiguste rikkumised Tai ananasside töötlemise ettevõttes Natural Fruit Company Ltd; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi kodanikust töötajate õiguste kaitsjale Andy Hallile mõisteti 20. septembril 2016 kolmeaastane tingimisi vanglakaristus ja 150 000 Tai baadi (THB) suurune trahv pärast seda, kui ta tegi kaastööd Soome vabaühenduse Finnwatch aruandele, milles paljastati tööõiguste rikkumised Tai ananasside töötlemise ettevõttes Natural Fruit Company Ltd;

| B. | arvestades, et Andy Halli süüdistati ametlikult kuritegeliku laimu ja arvutikuriteo eest seoses aruande internetis avaldamisega, ja arvestades, et Andy Halli kaks kriminaalasja lubati menetleda Tai kohtusüsteemi kaudu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Andy Halli süüdistati ametlikult kuritegeliku laimu ja arvutikuriteo eest seoses aruande internetis avaldamisega, ja arvestades, et Andy Halli kaks kriminaalasja lubati menetleda Tai kohtusüsteemi kaudu;

| C. | arvestades, et Tai tööministeerium ja Natural Fruit Company Ltd töötajad olid varasematel kohtuistungitel tuvastanud terve rea ettevõtte poolt toime pandud töötajate õiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Tai tööministeerium ja Natural Fruit Company Ltd töötajad olid varasematel kohtuistungitel tuvastanud terve rea ettevõtte poolt toime pandud töötajate õiguste rikkumisi;

| D. | arvestades, et 18. septembril 2015 tegi Bangkoki Phra Khanongi ringkonnakohus otsuse Andy Halli kasuks ja jättis muude tema vastu esitatud kuritegelikku laimu käsitlevate kohtumenetluste lõpetamise otsuse muutmata, mille Natural Fruit Company Ltd ja Tai peaprokurör edasi kaebasid ja mis on praegu ülemkohtus; arvestades, et kahe tsiviilhagi menetlemine on peatatud, oodates nimetatud kahe kriminaalmenetluse tulemust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 18. septembril 2015 tegi Bangkoki Phra Khanongi ringkonnakohus otsuse Andy Halli kasuks ja jättis muude tema vastu esitatud kuritegelikku laimu käsitlevate kohtumenetluste lõpetamise otsuse muutmata, mille Natural Fruit Company Ltd ja Tai peaprokurör edasi kaebasid ja mis on praegu ülemkohtus; arvestades, et kahe tsiviilhagi menetlemine on peatatud, oodates nimetatud kahe kriminaalmenetluse tulemust;

| E. | arvestades, et rahvusvahelise ja Tai kohaliku meedia teateil seisavad organisatsioon Võõrtöötajate Õiguste Võrgustik (Migrant Worker Rights Network – MWRN), mille nõustaja Andy Hall on, ning Andy Hall ise ja 14 Myanmari kanafarmi töötajat silmitsi ohuga, et üks Tai kanade Euroopa turule tarnija algatab nende vastu sarnased kuritegeliku laimu ja arvutikuriteo kohtuasjad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvusvahelise ja Tai kohaliku meedia teateil seisavad organisatsioon Võõrtöötajate Õiguste Võrgustik (Migrant Worker Rights Network – MWRN), mille nõustaja Andy Hall on, ning Andy Hall ise ja 14 Myanmari kanafarmi töötajat silmitsi ohuga, et üks Tai kanade Euroopa turule tarnija algatab nende vastu sarnased kuritegeliku laimu ja arvutikuriteo kohtuasjad;

| F. | arvestades, et 28. septembril 2016 takistasid Tai ametivõimud mitmetel välismaistel inimõiguste ekspertidel ja teadlastel avalikult esitleda ja levitada Amnesty Internationali viimast uuringuaruannet, milles on dokumenteeritud poliitiliste vastaste, võõrtöötajate, kahtlustatavate mässuliste ja teiste regulaarne piinamine või kuritarvitamine sõjaväebaasides, politseijaoskondades ja kinnipidamisasutustes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 28. septembril 2016 takistasid Tai ametivõimud mitmetel välismaistel inimõiguste ekspertidel ja teadlastel avalikult esitleda ja levitada Amnesty Internationali viimast uuringuaruannet, milles on dokumenteeritud poliitiliste vastaste, võõrtöötajate, kahtlustatavate mässuliste ja teiste regulaarne piinamine või kuritarvitamine sõjaväebaasides, politseijaoskondades ja kinnipidamisasutustes;

| G. | arvestades, et vanglakaristust hõlmavate kuritegelikku laimu käsitlevate seaduste ebaproportsionaalne kasutamine inimõiguslaste vastu, kes teavitavad inimõiguste väidetavatest rikkumistest, piirab sõnavabadust ja on vastuolus Tai kohustustega, mis tulenevad kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist, millega riik on ühinenud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vanglakaristust hõlmavate kuritegelikku laimu käsitlevate seaduste ebaproportsionaalne kasutamine inimõiguslaste vastu, kes teavitavad inimõiguste väidetavatest rikkumistest, piirab sõnavabadust ja on vastuolus Tai kohustustega, mis tulenevad kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist, millega riik on ühinenud;

| H. | arvestades, et Tais elab peaaegu neli miljonit välismaalast, kellest 2,7 miljonit on pärit Kambodžast, Laosest või Myanmarist; arvestades, et nendest riikidest pärit rändajatel on olnud võimalik töölubasid saada alates 2001. aastast, kuid arvestades, et riigis on endiselt üle miljoni registreerimata võõrtöötaja; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Tais elab peaaegu neli miljonit välismaalast, kellest 2,7 miljonit on pärit Kambodžast, Laosest või Myanmarist; arvestades, et nendest riikidest pärit rändajatel on olnud võimalik töölubasid saada alates 2001. aastast, kuid arvestades, et riigis on endiselt üle miljoni registreerimata võõrtöötaja;

| I. | arvestades, et organisatsiooni Human Rights Watch 18. septembri 2016. aasta avalduse kohaselt on Tais töötavate Myanmarist, Kambodžast ja Laosest pärit võõrtöötajate inimõigusi ja tööõigusi Tais karistamatult juba aastaid regulaarselt rikutud ja Tai tööseadused pakuvad võõrtöötajatele kaitset sageli väga vähe või üldse mitte, hoolimata valitsuse kinnitustest, et nende seadustega kaitstakse kõiki seaduslikult registreeritud võõrtöötajaid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et organisatsiooni Human Rights Watch 18. septembri 2016. aasta avalduse kohaselt on Tais töötavate Myanmarist, Kambodžast ja Laosest pärit võõrtöötajate inimõigusi ja tööõigusi Tais karistamatult juba aastaid regulaarselt rikutud ja Tai tööseadused pakuvad võõrtöötajatele kaitset sageli väga vähe või üldse mitte, hoolimata valitsuse kinnitustest, et nende seadustega kaitstakse kõiki seaduslikult registreeritud võõrtöötajaid;

| J. | arvestades, et Tai hakkas töötajate tööhõive alase koostöö vastastikuse mõistmise memorandumit rakendama Kambodža ja Laose suhtes 2006. aastal ja Myanmari suhtes 2009. aastal; arvestades, et vastastikuse mõistmise memorandumi süsteemi kohaselt võivad töötad saada tööpakkumisi ja reisidokumente enne Taisse migreerumist, kuid üksnes 5 % nendest riikidest pärit töötajatest on läbinud vastastikuse mõistmise memorandumi protsessi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Tai hakkas töötajate tööhõive alase koostöö vastastikuse mõistmise memorandumit rakendama Kambodža ja Laose suhtes 2006. aastal ja Myanmari suhtes 2009. aastal; arvestades, et vastastikuse mõistmise memorandumi süsteemi kohaselt võivad töötad saada tööpakkumisi ja reisidokumente enne Taisse migreerumist, kuid üksnes 5 % nendest riikidest pärit töötajatest on läbinud vastastikuse mõistmise memorandumi protsessi;

| 1. | väljendab rahulolu ELi jõulise toetusega Tai rahvale, kellega ELi seovad kindlad ja pikaajalised poliitilised, majandus- ja kultuurisidemed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | avaldab kahetsust seoses Andy Halli suhtes langetatud süüdimõistva otsusega ning väljendab muret seoses kohtuprotsessi ja selle võimaliku kahjustava mõjuga inimõiguslaste vabadusele oma tööd teha; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Tai valitsust üles võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada Andy Halli ja teiste inimõiguslaste õiguste – sh õigus õiglasele kohtumõistmisele – austamine ja kaitse, looma inimõiguste teostamist soodustava keskkonna, ning eelkõige tagama, et inimõiguste kaitset ja edendamist ei loetaks kuriteoks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Tai ametivõime üles tagama, et riigis kehtivad laimamisvastased seadused oleksid kooskõlas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, millega Tai on ühinenud, ning et ühtlasi vaadataks läbi arvutikuritegude seadus, mille praegune sõnastus on liiga ebamäärane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnustab Euroopa välisteenistuse tööd Andy Halli juhtumi käsitlemisel ning nõuab tungivalt, et välisteenistus jätkaks olukorra tähelepanelikku jälgimist; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles tõstatama selle küsimuse oma suhtluses Tai valitsusega eelseisval ASEANi-ELi ministrite kohtumisel Bangkokis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub Tai valitsust ja riiklikke institutsioone üles järgima Tai põhiseaduslikke ja rahvusvahelisi kohustusi seoses kohtusüsteemi sõltumatusega, õigusega nõuetekohasele kohtumenetlusele ja õiglasele kohtumõistmisele ning sõna- ja ühinemisvabaduse ning rahumeelse kogunemise vabadusega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnustab Tai valitsuse saavutatud edu võitluses töötajate ekspluateerimisega ning kohalike ja võõrtöötajate õiguste kaitsmisel, millest annab eelkõige tunnistust tugevdatud tööinspektsioonisüsteem, töövahendusagentuure hõlmavad õigusaktid, meetmed võlaorjuse ja inimkaubanduse vältimiseks, karmim karistuspoliitika tööjõu ärakasutamise suhtes, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 187 ratifitseerimine ning meretöönormide konventsiooni allkirjastamine märtsis 2016; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Tai ametivõime üles võtma vastu ja rakendama nii õiguses kui ka praktikas sellist terviklikku pikaajalist poliitikat madala kvalifikatsiooniga tööjõu sisserände suhtes, mis on kooskõlas inimõiguste põhimõtetega ja võtab arvesse tööturu vajadusi; teeb sellega seoses ettepaneku vaadata esimese sammuna läbi töösuhete seadus, et võõrtöötajatele oleks tagatud samasugune ühinemisvabadus nagu Tai kodanikele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab võõrtöötajate kaitsmist, kasutades selleks tugevamaid stiimuleid tööandjatele osaleda võõrtöötajate riigis viibimise seadustamise protsessis, kehtestades samal ajal kõrged trahvid või muud karistused tööandjate vastu, kes ei osale nimetatud seadustamisprotsessis või rikuvad tööõigust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub Euroopa välisteenistusel, Euroopa Liidu delegatsioonil Bangkokis ning liikmesriikide delegatsioonidel jätkata inimõiguste olukorra jälgimist Tais, jätkata kontakte valitsuse ja kodanikuühiskonnaga ning kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid selleks, et tagada austus inimõiguste, inimõiguslaste ja õigusriigi põhimõtte vastu Tais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid läbipaistva järelevalve ja aruandluse abil ja koostöös kodanikuühiskonnaga, et nende territooriumil asutatud ettevõtted, mis arendavad äritegevust Tais, austaksid rahvusvahelisi inimõiguste alaseid norme, ning väljendab heameelt seoses toetusega, mida Soome jaemüügifirma S Group on avaldanud Andy Hallile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab kindlat veendumust, et ettevõtted tuleks võtta vastutusele mis tahes nende põhjustatud keskkonnakahju ja inimõiguste rikkumise eest, ning et EL ja liikmesriigid peaksid seda toetama kui aluspõhimõtet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, komisjonile, Tai valitsusele ja parlamendile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 152.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0107.

(3)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 52.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0343.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/40

---

P8_TA(2016)0381

Rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid: IFRS 9

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta: IFRS 9 (2016/2898(RSP))

(2018/C 215/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni määruse (EL) .../... (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 9) lõplikku eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse (EL) .../... (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 9) lõplikku eelnõu,

| — | võttes arvesse Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) poolt 24. juulil 2014. aastal välja antud finantsinstrumente käsitlevat rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 9, Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) kinnitamisalast nõuannet IFRS 9 kohta (2), EFRAGi hinnangut IFRS 9-le õige ja õiglase ülevaate põhimõtte seisukohast ning Euroopa Keskpanga (EKP) ja Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) arvamuskirju IFRS 9 kinnitamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) poolt 24. juulil 2014. aastal välja antud finantsinstrumente käsitlevat rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 9, Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) kinnitamisalast nõuannet IFRS 9 kohta (2), EFRAGi hinnangut IFRS 9-le õige ja õiglase ülevaate põhimõtte seisukohast ning Euroopa Keskpanga (EKP) ja Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) arvamuskirju IFRS 9 kinnitamise kohta,

| — | võttes arvesse IASB poolt 12. septembril 2016. aastal välja antud IFRS 4 muudatusi „Standardi IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ kohaldamine koos standardiga IFRS 4 „Kindlustuslepingud““; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IASB poolt 12. septembril 2016. aastal välja antud IFRS 4 muudatusi „Standardi IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ kohaldamine koos standardiga IFRS 4 „Kindlustuslepingud““;

| — | võttes arvesse Philippe Maystadti 2013. aasta oktoobri aruannet „Should IFRS standards be more European?“ („Kas IFRS-standardid peaksid olema euroopalikumad?“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Philippe Maystadti 2013. aasta oktoobri aruannet „Should IFRS standards be more European?“ („Kas IFRS-standardid peaksid olema euroopalikumad?“),

| — | võttes arvesse G20 juhtide 2. aprilli 2009. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 juhtide 2. aprilli 2009. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma 25. veebruari 2009. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jacques de Larosière’i juhitud kõrgetasemelise ELi finantsjärelevalve eksperdirühma 25. veebruari 2009. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) hindamise ning rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) sihtasutuse, Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) ja avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) hindamise ning rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) sihtasutuse, Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) ja avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevuse kohta (3),

| — | võttes arvesse oma majandus- ja rahanduskomisjoni 8. jaanuari 2016. aasta kirja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistujale teemal „IFRS 9 juurutamise mõju finantsstabiilsusele – analüüsinõue“ ja 29. veebruari 2016. aasta vastuskirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma majandus- ja rahanduskomisjoni 8. jaanuari 2016. aasta kirja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistujale teemal „IFRS 9 juurutamise mõju finantsstabiilsusele – analüüsinõue“ ja 29. veebruari 2016. aasta vastuskirja,

| — | võttes arvesse oma majandus- ja rahanduskomisjoni 16. juuni 2016. aasta kirja finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu volinikule seoses IFRS 9 kinnitamisega ja 15. juuli 2016. aasta vastuskirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma majandus- ja rahanduskomisjoni 16. juuni 2016. aasta kirja finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu volinikule seoses IFRS 9 kinnitamisega ja 15. juuli 2016. aasta vastuskirja,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni jaoks koostatud uuringuid IFRS 9 kohta („IFRS Endorsement Criteria in Relation to IFRS 9“, „The Significance of IFRS 9 for Financial Stability and Supervisory Rules“, „Impairments of Greek Government Bonds under IAS 39 and IFRS 9: A Case Study“ ja „Expected-Loss-Based Accounting for the Impairment of Financial Instruments: the FASB and IASB IFRS 9 Approaches“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni jaoks koostatud uuringuid IFRS 9 kohta („IFRS Endorsement Criteria in Relation to IFRS 9“, „The Significance of IFRS 9 for Financial Stability and Supervisory Rules“, „Impairments of Greek Government Bonds under IAS 39 and IFRS 9: A Case Study“ ja „Expected-Loss-Based Accounting for the Impairment of Financial Instruments: the FASB and IASB IFRS 9 Approaches“),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta: IFRS 9 (O-000115/2016 – B8-0721/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta: IFRS 9 (O-000115/2016 – B8-0721/2016),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ülemaailmne finantskriis tõi G20 ja ELi päevakorda rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) rolli finantsstabiilsuse ja kasvu tagamisel, eelkõige eeskirjad pangandussüsteemis tekkinud kahjumi kajastamise kohta; arvestades, et G20 ja de Larosière’i aruanne toonitasid raamatupidamisstandarditega seotud keskseid küsimusi kriisi eel, sh turuhinnas hindamise põhimõtte ning kasumi ja kahjumi kajastamisega seotud protsüklilisust, riski kumuleerumise alahindamist majanduse tsüklilise elavnemise ajal ning ühtse ja läbipaistva metoodika puudumist mittelikviidse ja probleemse vara hindamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ülemaailmne finantskriis tõi G20 ja ELi päevakorda rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) rolli finantsstabiilsuse ja kasvu tagamisel, eelkõige eeskirjad pangandussüsteemis tekkinud kahjumi kajastamise kohta; arvestades, et G20 ja de Larosière’i aruanne toonitasid raamatupidamisstandarditega seotud keskseid küsimusi kriisi eel, sh turuhinnas hindamise põhimõtte ning kasumi ja kahjumi kajastamisega seotud protsüklilisust, riski kumuleerumise alahindamist majanduse tsüklilise elavnemise ajal ning ühtse ja läbipaistva metoodika puudumist mittelikviidse ja probleemse vara hindamisel;

| B. | arvestades, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) andis standardi IFRS 9 (finantsinstrumendid) välja peamise reageeringuna finantskriisi ja selle poolt pangandussektorile avaldatava mõju mõningatele aspektidele; arvestades, et IFRS 9 jõustub 1. jaanuaril 2018 ning vahetab välja standardi IAS 39; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) andis standardi IFRS 9 (finantsinstrumendid) välja peamise reageeringuna finantskriisi ja selle poolt pangandussektorile avaldatava mõju mõningatele aspektidele; arvestades, et IFRS 9 jõustub 1. jaanuaril 2018 ning vahetab välja standardi IAS 39;

| C. | arvestades, et EFRAG andis positiivse kinnitamisalase nõuande IFRS 9 kohta, esitades mitu tähelepanekut „õiglase väärtuse“ kasutamise kohta halvenenud turutingimuste korral, kontseptuaalse aluse puudumise kohta laenukahjumi eraldiste tegemisel 12 kuuks ning seoses mitterahuldava eraldiste tegemisega pikaajaliste investeeringute osas; arvestades, et kuna IFRS 9-l ja tulevasel uuel kindlustusstandardil IFRS 17 on erinevad jõustumiskuupäevad, esitati nõuandes reservatsioon standardi kohaldatavuse kohta kindlustussektoris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EFRAG andis positiivse kinnitamisalase nõuande IFRS 9 kohta, esitades mitu tähelepanekut „õiglase väärtuse“ kasutamise kohta halvenenud turutingimuste korral, kontseptuaalse aluse puudumise kohta laenukahjumi eraldiste tegemisel 12 kuuks ning seoses mitterahuldava eraldiste tegemisega pikaajaliste investeeringute osas; arvestades, et kuna IFRS 9-l ja tulevasel uuel kindlustusstandardil IFRS 17 on erinevad jõustumiskuupäevad, esitati nõuandes reservatsioon standardi kohaldatavuse kohta kindlustussektoris;

| D. | arvestades, et vaidlusi ja arutelu õiglasel väärtusel põhinevate raamatupidamispõhimõtete mõju üle pikaajalistele investeeringutele teravdab selleteemalise kvantitatiivse mõjuhinnangu puudumine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaidlusi ja arutelu õiglasel väärtusel põhinevate raamatupidamispõhimõtete mõju üle pikaajalistele investeeringutele teravdab selleteemalise kvantitatiivse mõjuhinnangu puudumine;

| E. | arvestades, et realiseerimata kasumi kajastamist õiglasel väärtusel põhinevate raamatupidamispõhimõtete alusel võidakse lugeda kapitali säilitamise direktiivi ja raamatupidamisdirektiivi rikkumiseks; arvestades, et komisjon on praegu viimas läbi liikmesriikide tavade võrdlust seoses dividendide jagamisega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et realiseerimata kasumi kajastamist õiglasel väärtusel põhinevate raamatupidamispõhimõtete alusel võidakse lugeda kapitali säilitamise direktiivi ja raamatupidamisdirektiivi rikkumiseks; arvestades, et komisjon on praegu viimas läbi liikmesriikide tavade võrdlust seoses dividendide jagamisega;

| F. | arvestades, et mis tahes raamatupidamisstandardi juhtpõhimõtteks peaks olema konservatiivsuse põhimõte; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mis tahes raamatupidamisstandardi juhtpõhimõtteks peaks olema konservatiivsuse põhimõte;

| G. | arvestades, et uus standard tundub olevat sama keerukas või isegi keerukam kui tema eelkäija IAS 39; arvestades, et algne eesmärk oli keerukuse vähendamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et uus standard tundub olevat sama keerukas või isegi keerukam kui tema eelkäija IAS 39; arvestades, et algne eesmärk oli keerukuse vähendamine;

| H. | arvestades, et tulevane uus kindlustusstandard IFRS 17, mis vahetab välja IFRS 4, jõustub ilmselt pärast 2020. aastat; arvestades, et on väljendatud muret seoses asjaoluga, et IFRS 9-l ja IFRS 17-l on erinevad jõustumiskuupäevad; arvestades, et IASB esitas IFRS 4 lõplikud muudatused 2016. aasta septembris, pakkudes välja kaks vabatahtlikku lahendust: kattuvusel põhinev lähenemisviis ja ajutine erand aruandva üksuse tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tulevane uus kindlustusstandard IFRS 17, mis vahetab välja IFRS 4, jõustub ilmselt pärast 2020. aastat; arvestades, et on väljendatud muret seoses asjaoluga, et IFRS 9-l ja IFRS 17-l on erinevad jõustumiskuupäevad; arvestades, et IASB esitas IFRS 4 lõplikud muudatused 2016. aasta septembris, pakkudes välja kaks vabatahtlikku lahendust: kattuvusel põhinev lähenemisviis ja ajutine erand aruandva üksuse tasandil;

| I. | arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon on standardit IFRS 9 (finantsinstrumendid) uurinud, viies läbi avaliku kuulamise, tellides neli uuringut IFRS 9 kohta ja korraldades järelevalvetegevust parlamendikomisjonis ning IFRSi alalise rühma tegevust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon on standardit IFRS 9 (finantsinstrumendid) uurinud, viies läbi avaliku kuulamise, tellides neli uuringut IFRS 9 kohta ja korraldades järelevalvetegevust parlamendikomisjonis ning IFRSi alalise rühma tegevust;

| 1. | märgib, et IFRS 9 (finantsinstrumendid) on üks IASB peamisi reageeringuid finantskriisile; märgib, et jõupingutusi selle rakendamiseks on juba alustatud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab, et IFRS 9 on IAS 39-ga võrreldes edasiminek, kuivõrd üleminek kantud kahjul põhinevalt mudelilt eeldataval kahjumil põhinevale väärtuse vähenemise mudelile aitab tegeleda probleemiga „liiga vähe, liiga hilja“ laenukahjumi kajastamise menetluses; märgib siiski, et IFRS 9 eeldab raamatupidamisarvestuses palju kaalutlemist; rõhutab, et selles osas valitsevad suured erimeelsused ja audiitorid annavad vähe konkreetseid suuniseid; nõuab seetõttu, et Euroopa järelevalveasutused töötaksid koostöös komisjoni ja EFRAGiga välja suunised, et vältida juhtkonna kaalutlusõiguse kuritarvitamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendamata vastuseisu komisjoni määrusele, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 9, tuletab meelde oma eelpool nimetatud 7. juuni 2016. aasta resolutsioonis esitatud nõudmisi seoses IFRS 9-ga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et parema õigusloome lähenemisviis nõuab mõju hindamist; märgib, et puudub IFRS 9 nõuetekohane kvantitatiivne mõjuhinnang, mis on osaliselt tingitud usaldusväärsete andmete puudumisest; rõhutab vajadust saavutada parem arusaam IFRS 9 mõjust pangandussektorile, kindlustussektorile ja finantsturgudele üldiselt, kuid ka finantssektorile tervikuna; kordab seetõttu oma nõudmist, et IASB ja EFRAG tugevdaksid oma mõjuanalüüsi alast suutlikkust, eriti makromajanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab oma majandus- ja rahanduskomisjoni nõudmist, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu analüüsiks IFRS 9 juurutamise mõju finantsstabiilsusele; tuletab meelde, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on kohustunud reageerima sellele nõudmisele 2017. aasta jooksul; väljendab heameelt tõsiasja üle, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu on loonud IFRS 9 alase uue rakkerühma; tuletab meelde Maystadti soovitusi seoses „avaliku hüve“ kriteeriumi laiendamisega, st et raamatupidamisstandardid ei tohiks ohustada finantsstabiilsust ELis ega takistada ELi majandusarengut; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et oluline on täielikult mõista IFRS 9 ja teiste regulatiivsete nõuete vastastikust mõju; peab tervitatavaks, et EBA hindab praegu IFRS 9 mõju pankadele ELis eesmärgiga saavutada parem arusaam selle mõjust regulatiivsetele omavahenditele, selle ja teiste usaldatavusnõuete vastastikusest mõjust ja viisist, kuidas institutsioonid IFRS 9 kohaldamiseks ette valmistuvad; märgib, et standardmeetodit kasutavaid panku mõjutab esimese taseme põhiomavahendite vähendamine tõenäoliselt kõige rohkem; kutsub komisjoni seetõttu üles pakkuma usaldatavusraamistikus 2017. aasta lõpuks välja asjakohaseid samme, nt viima kapitalinõuete määrusesse sisse järkjärgulise kasutuselevõtu korra, mis leevendab uue väärtuse vähenemise mudeli mõju kolme aasta jooksul või kuni adekvaatse rahvusvahelise lahenduse leidmiseni ja hoiab ära mis tahes äkilise õigustamatu mõju pankade omavahendite suhtarvule ja laenutegevusele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks asjaolu, et IFRS 9-l ja tulevasel uuel kindlustusstandardil IFRS 17 on erinevad jõustumiskuupäevad; märgib, et IASB on esitanud IFRS 4 muudatused, milles käsitletakse osa probleemsetest küsimustest, eelkõige seoses vabatahtliku edasilükkamise lähenemisviisi kasutamisega; kutsub komisjoni üles tegelema selle küsimusega EFRAGi toetusel hoolikalt ning rahuldavalt ja piisavalt, tagades ELis nõuetekohased võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab pikaajaliste investeeringute olulisust majanduskasvu seisukohast; väljendab muret, et teatavate otseselt või kaudselt pikaajalisteks investeeringuteks loetavate finantsinstrumentide, eelkõige omavahendite arvestuslik käsitlus IFRS 9 alusel võib olla vastuolus pikaajaliste investeeringute edendamise üldise eesmärgiga; kutsub komisjoni üles tagama, et IFRS 9 teeniks ELi pikaajaliste investeeringute strateegiat ning vähendaks protsüklilisust ja stiimuleid ülemäärase riski võtmiseks; kutsub komisjoni üles esitama hinnangu hiljemalt detsembris 2017; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt komisjoni praeguse algatuse üle võrrelda liikmesriikide tavasid seoses dividendide jagamisega; kutsub komisjoni üles tagama IFRS 9 kooskõla kapitali säilitamise direktiivi ja raamatupidamisdirektiiviga ning tegema vajaduse korral koostööd IASBga ning liikmesriikide ja kolmandate riikide standardite kehtestajatega, et saada nende toetus muudatustele või sellise toetuse puudumisel viia ELi õigusesse sisse asjakohased muudatused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles jälgima koos Euroopa järelevalveasutuste, EKP, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EGRAGiga hoolikalt IFRS 9 rakendamist ELis, koostama hiljemalt juuniks 2019 mõju järelhinnangu ja esitama selle hinnangu Euroopa Parlamendile ning tegutsema selle seisukohtade kohaselt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub IASBd üles viima läbi IFRS 9 rakendamisjärgse läbivaatamise, et teha kindlaks standardi soovimatud tagajärjed, eriti pikaajalistele investeeringutele, ja neid hinnata; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

(2)  http://www.efrag.org/Assets/Download?assetUrl=%2Fsites%2Fwebpublishing%2FSiteAssets%2FEndorsement%2520Advice%2520on%2520IFRS%25209.pdf.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0248.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/44

---

P8_TA(2016)0382

Olukord Süürias

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Süüria kohta (2016/2894(RSP))

(2018/C 215/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades sõjategevuse ägenemist Süürias, eelkõige Aleppos, mis on langenud tugeva pommitamise ohvriks ja kus rünnatakse ka meditsiinirajatisi; arvestades, et hoolimata rahvusvaheline üldsuse pingutustest sõjategevus lõpetada, on olukord järsult ja kiiresti halvenenud; |
| --- | --- |

A.

arvestades sõjategevuse ägenemist Süürias, eelkõige Aleppos, mis on langenud tugeva pommitamise ohvriks ja kus rünnatakse ka meditsiinirajatisi; arvestades, et hoolimata rahvusvaheline üldsuse pingutustest sõjategevus lõpetada, on olukord järsult ja kiiresti halvenenud;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit on üks peamistest humanitaarabi andjatest inimestele, kes põgenevad Süüriast ennenägematu vägivalla ja hävitustöö eest; arvestades, et ühtsuse puudumine rahvusvahelisel tasandil teeb Süüria sõjale läbirääkimiste teel lahenduse leidmise palju raskemaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit on üks peamistest humanitaarabi andjatest inimestele, kes põgenevad Süüriast ennenägematu vägivalla ja hävitustöö eest; arvestades, et ühtsuse puudumine rahvusvahelisel tasandil teeb Süüria sõjale läbirääkimiste teel lahenduse leidmise palju raskemaks;

| C. | arvestades, et EL peaks jätkama jõupingutusi ning võtma endale Süüria rahukokkuleppe läbirääkimistel liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi kaudu ühiselt palju selgema rolli; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL peaks jätkama jõupingutusi ning võtma endale Süüria rahukokkuleppe läbirääkimistel liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi kaudu ühiselt palju selgema rolli;

| 1. | mõistab teravalt hukka kõik tsiviilisikute ja tsiviiltaristu vastu suunatud rünnakud, igasuguste piiramiste jätkumise Süürias ja asjaolu, et abi vajavatel süürlastel puudub juurdepääs humanitaarabile; väljendab sügavaimat muret Aleppos ja Süüria muudes sissepiiratud piirkondades viibivate inimeste, sealhulgas paljude naiste ja laste kannatuste pärast, sest neil puudub juurdepääs esmastele humanitaarkaupadele ja nad vajavad hädasti toitu, puhast vett ja meditsiinitarbeid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab teravalt ja tingimusteta hukka humanitaarabi konvoi ja Punase Risti lao ründamise Aleppo lähedal, mis on rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsine ja murettekitav rikkumine ja võimalik sõjakuritegu; avaldab austust humanitaartöötajatele, kes hukkusid Aleppo ja Süüria muude piirkondade elanikke abistada püüdes, ning avaldab siirast kaastunnet ohvrite perekondadele ja sõpradele; nõuab, et sõja- ja inimsusevastaste kuritegude toimepanijad võetaks tagajärgede eest vastutusele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub kõigil konflikti osapooltel, eelkõige aga Venemaal ja Assadi režiimil peatada kõik tsiviilisikute ja tsiviiltaristu (sh vee- ja elektritaristu) vastased rünnakud, võtta usutavaid ja viivitamatuid meetmeid sõjategevuse lõpetamiseks, lõpetada kõik piiramised ja võimaldada humanitaarabiasutustele kiire, ohutu ja takistamatu juurdepääs kõigile abi vajavatele inimestele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kiiduväärseks Aleppole suunatud ELi kiireloomulise humanitaarabi algatust, millega lisaks rahaliste vahendite kasutuselevõtmisele kiireloomuliste humanitaarvajaduste rahuldamiseks tagatakse ka haavatute ja haigete, eelkõige naiste, laste ja eakate evakueerimise Ida-Aleppost; nõuab tungivalt, et kõik osapooled annaksid humanitaarsaadetiste kohaletoimetamisele ja meditsiinilisele evakuatsioonile kiiresti loa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et kõik rahvusvahelise Süüria toetusrühma liikmed alustaksid uuesti läbirääkimisi, et aidata kaasa stabiilse vaherahu kehtestamisele ja tõhustada tööd püsiva poliitilise lahenduse leidmiseks Süürias; toetab täielikult ÜRO erisaadiku Staffan de Mistura sellealaseid pingutusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil teha uusi pingutusi ELi ühise Süüria-strateegia väljatöötamiseks, mis oleks suunatud poliitilise lahenduse leidmisele Süürias ning hõlmaks järelevalve- ja jõustamisvahendeid, mis tugevdaksid rahvusvahelises Süüria toetusrühmas sõlmitud kokkulepete ja seal võetud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile, rahvusvahelise Süüria toetusrühma liikmetele ja kõikidele Süüria konfliktiga seotud osapooltele. |
| --- | --- |

7.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/46

---

P8_TA(2016)0383

ÜRO 2016. aasta kliimamuutuste konverents – COP 22, Maroko, Marrakech

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Pariisi kokkuleppe rakendamise ja Marokos Marrakechis toimuva 2016. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 22) kohta (2016/2814(RSP))

(2018/C 215/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP 21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP 11), mis peeti Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP 21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP 11), mis peeti Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 18. istungjärku (COP 18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP 8), mis peeti Kataris Dohas 26. novembrist8. detsembrini 2012. aastal, ning muudatuse vastuvõtmist protokollile, millega kehtestatakse Kyoto protokolli alusel teine kohustusperiood, mis algab 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 18. istungjärku (COP 18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP 8), mis peeti Kataris Dohas 26. novembrist8. detsembrini 2012. aastal, ning muudatuse vastuvõtmist protokollile, millega kehtestatakse Kyoto protokolli alusel teine kohustusperiood, mis algab 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020,

| — | võttes arvesse, et Pariisi kokkulepe avati allkirjastamiseks ÜRO peakorteris New Yorgis 22. aprillil 2016 ning see jääb avatuks 21. aprillini 2017; kokkuleppe on allkirjastanud 180 riiki ja selle ratifitseerimiskirja on andnud hoiule 27 riiki, kelle osakaal kasvuhoonegaaside heitest on 39,08 % (7. septembri 2016. aasta seisuga), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Pariisi kokkulepe avati allkirjastamiseks ÜRO peakorteris New Yorgis 22. aprillil 2016 ning see jääb avatuks 21. aprillini 2017; kokkuleppe on allkirjastanud 180 riiki ja selle ratifitseerimiskirja on andnud hoiule 27 riiki, kelle osakaal kasvuhoonegaaside heitest on 39,08 % (7. septembri 2016. aasta seisuga),

| — | võttes arvesse oma 14. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni eesmärgi kohta sõlmida Pariisis uus rahvusvaheline kliimakokkulepe (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni eesmärgi kohta sõlmida Pariisis uus rahvusvaheline kliimakokkulepe (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2016. aasta teatist „Pariisi kliimakonverentsi tulemused: Pariisi kokkuleppe tagajärgede hinnang“ (COM(2016)0110), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2016. aasta teatist „Pariisi kliimakonverentsi tulemused: Pariisi kokkuleppe tagajärgede hinnang“ (COM(2016)0110),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2013. aasta teatist „Kliimamuutustega kohanemist käsitlev ELi strateegia“ (COM(2013)0216) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2013. aasta teatist „Kliimamuutustega kohanemist käsitlev ELi strateegia“ (COM(2013)0216) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi ja selle liikmesriikide kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, mille Läti ja Euroopa Komisjon esitasid 6. märtsil 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja selle liikmesriikide kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, mille Läti ja Euroopa Komisjon esitasid 6. märtsil 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viiendat hindamisaruannet ja selle kokkuvõtvat aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viiendat hindamisaruannet ja selle kokkuvõtvat aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2014. aasta novembri kokkuvõtlikku aruannet „Aruanne heitkoguste erinevuse kohta 2014. aastal“ ja UNEPi 2014. aasta kohanemiserinevuste aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2014. aasta novembri kokkuvõtlikku aruannet „Aruanne heitkoguste erinevuse kohta 2014. aastal“ ja UNEPi 2014. aasta kohanemiserinevuste aruannet,

| — | võttes arvesse juhtide deklaratsiooni, mis võeti vastu 7.–8. juunil 2015. aastal Saksamaal Elmau lossis toimunud G7 tippkohtumisel ja mis kannab pealkirja „Think ahead. Act together“ („Strateegiline mõtlemine, ühine tegutsemine“) ning milles kinnitati veel kord kavatsust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks 40–70 % (2010. aastaga võrreldes), kusjuures on oluline tagada, et vähendamine oleks pigem 70 % kui 40 %, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juhtide deklaratsiooni, mis võeti vastu 7.–8. juunil 2015. aastal Saksamaal Elmau lossis toimunud G7 tippkohtumisel ja mis kannab pealkirja „Think ahead. Act together“ („Strateegiline mõtlemine, ühine tegutsemine“) ning milles kinnitati veel kord kavatsust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks 40–70 % (2010. aastaga võrreldes), kusjuures on oluline tagada, et vähendamine oleks pigem 70 % kui 40 %,

| — | võttes arvesse juhtide deklaratsiooni, mis võeti vastu 26.–27. mail 2016. aastal Jaapanis Ise-Shimas toimunud G7 tippkohtumisel ja milles kutsutakse kõiki osalisi üles püüdlema selle poole, et Pariisi kokkulepe jõustuks 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juhtide deklaratsiooni, mis võeti vastu 26.–27. mail 2016. aastal Jaapanis Ise-Shimas toimunud G7 tippkohtumisel ja milles kutsutakse kõiki osalisi üles püüdlema selle poole, et Pariisi kokkulepe jõustuks 2016. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 2016. aasta veebruaris avaldatud aruannet „Too late, too sudden: Transition to a low-carbon economy and systemic risk“ („Liiga hilja, liiga äkki: üleminek vähese CO2-heitega majandusele ja süsteemsed riskid“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 2016. aasta veebruaris avaldatud aruannet „Too late, too sudden: Transition to a low-carbon economy and systemic risk“ („Liiga hilja, liiga äkki: üleminek vähese CO2-heitega majandusele ja süsteemsed riskid“),

| — | võttes arvesse entsüklikat „Laudato Si’“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse entsüklikat „Laudato Si’“,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise ressursside komisjoni 2015. aasta detsembris avaldatud dokumenti „10 Key Messages on Climate Change“ („10 peamist sõnumit seoses kliimamuutustega“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise ressursside komisjoni 2015. aasta detsembris avaldatud dokumenti „10 Key Messages on Climate Change“ („10 peamist sõnumit seoses kliimamuutustega“),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustub 30. päeval pärast kuupäeva, millal vähemalt 55 konventsiooniosalist, kelle kasvuhoonegaaside heide kokku moodustab hinnanguliselt vähemalt 55 % maailma kasvuhoonegaaside koguheitest, on andnud ÜRO-le hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustub 30. päeval pärast kuupäeva, millal vähemalt 55 konventsiooniosalist, kelle kasvuhoonegaaside heide kokku moodustab hinnanguliselt vähemalt 55 % maailma kasvuhoonegaaside koguheitest, on andnud ÜRO-le hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja;

| B. | arvestades, et komisjoni 2030. aasta kliimaraamistiku ettepanekutes esitatud vähendamise kava ei ole kooskõlas Pariisi kokkuleppes sätestatud eesmärkidega; arvestades, et esimese sammuna tuleks eesmärke kohandada praeguse 2050. aasta vahemiku ülemise piiri suunas, st 95 % 2050. aastaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni 2030. aasta kliimaraamistiku ettepanekutes esitatud vähendamise kava ei ole kooskõlas Pariisi kokkuleppes sätestatud eesmärkidega; arvestades, et esimese sammuna tuleks eesmärke kohandada praeguse 2050. aasta vahemiku ülemise piiri suunas, st 95 % 2050. aastaks;

| C. | arvestades, et ülemaailmse kliima soojenemise leevendamise püüded ei tohiks takistada majanduskasvu taotlemist, vaid vastupidi, neis tuleks näha uue säästva majanduskasvu ning tööhõive tõukejõudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülemaailmse kliima soojenemise leevendamise püüded ei tohiks takistada majanduskasvu taotlemist, vaid vastupidi, neis tuleks näha uue säästva majanduskasvu ning tööhõive tõukejõudu;

| D. | arvestades, et kliimamuutus võib mitte väga kauges tulevikus suurendada konkurentsi selliste ressursside pärast nagu toit, vesi ja karjamaad, teravdada majandusraskusi ja poliitilist ebastabiilsust ning saada suurimaks tõukejõuks rahvastiku ümberpaiknemisele nii riikides kui ka piiriüleselt; arvestades, et kliimast tingitud ränne peaks seepärast olema rahvusvahelisel tasandil tähelepanu keskmes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kliimamuutus võib mitte väga kauges tulevikus suurendada konkurentsi selliste ressursside pärast nagu toit, vesi ja karjamaad, teravdada majandusraskusi ja poliitilist ebastabiilsust ning saada suurimaks tõukejõuks rahvastiku ümberpaiknemisele nii riikides kui ka piiriüleselt; arvestades, et kliimast tingitud ränne peaks seepärast olema rahvusvahelisel tasandil tähelepanu keskmes;

| E. | arvestades, et kliimamuutuste mõju avaldub kõige rängemalt arenguriikides, eriti nendes vähim arenenud riikides ja arengumaadest väikestes saareriikides, kellel ei ole piisavalt ressursse, et muutusteks valmistuda ja nendega kohaneda; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) andmetel on Aafrika selles suhtes eriti haavatav ja seda mandrit ähvardavad eelkõige veepuudus, äärmiselt karmid ilmastikunähtused ning põuast ja kõrbestumisest tulenev toiduga kindlustamatus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kliimamuutuste mõju avaldub kõige rängemalt arenguriikides, eriti nendes vähim arenenud riikides ja arengumaadest väikestes saareriikides, kellel ei ole piisavalt ressursse, et muutusteks valmistuda ja nendega kohaneda; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) andmetel on Aafrika selles suhtes eriti haavatav ja seda mandrit ähvardavad eelkõige veepuudus, äärmiselt karmid ilmastikunähtused ning põuast ja kõrbestumisest tulenev toiduga kindlustamatus;

| F. | arvestades, et 6. märtsil 2015 teatasid EL ja liikmesriigid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile oma kavatsetava riiklikult kindlaksmääratud panuse, võttes siduva kohustuse vähendada 2030. aastaks liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega, nagu on sätestatud Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 6. märtsil 2015 teatasid EL ja liikmesriigid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile oma kavatsetava riiklikult kindlaksmääratud panuse, võttes siduva kohustuse vähendada 2030. aastaks liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega, nagu on sätestatud Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta;

Kliimameetmed kindlal teaduslikul alusel

| 1. | tuletab meelde, et IPCC 2014. aasta viiendas hindamisaruandes esitatud teaduslike tõendite kohaselt on kliimasüsteemi soojenemine selge, kliimamuutused toimuvad ja alates 20. sajandi keskpaigast täheldatud soojenemise peamine põhjus on olnud inimtegevus; on mures, et kliimamuutuste laialdane ja oluline mõju on juba ilmne kõigil mandritel ja kõigis ookeanides nii looduslikes kui ka inimese loodud süsteemides; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadi järeldused selle kohta, et kui kasvuhoonegaaside heide jätkub praegusel tasemel, siis ammendub juba viie aastaga süsinikdioksiidi selline eelarve, mis võimaldab piirata ülemaailmset temperatuuri tõusu 1,5 oC-ga; rõhutab, et kõik riigid peaksid kiirendama üleminekut täielikule heiteneutraalsusele ja suurendama vastupanuvõimet kliimamuutustele, nagu Pariisi kokkuleppes sätestatud, et vältida ülemaailmse soojenemise halvimaid tagajärgi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et arenenud riigid, eriti EL, vähendaksid kasvuhoonegaaside heidet oluliselt rohkem kui võetud kohustused ette näevad, et vältida võimaluse piires ulatusliku negatiivse heite ilmnemist, kuna ei ole veel tõestatud, et vastavad tehnoloogiad oleks edukad, sotsiaalselt vastuvõetavad, kulutõhusad ja ohutud; |
| --- | --- |

3.

Tungiv vajadus ratifitseerida Pariisi kokkulepe ja seda rakendada

| 4. | tervitab Pariisi kliimakokkulepet kui ajaloolist saavutust kliimamuutuste vastu võitlemise ja mitmepoolsuse alal; leiab, et tegemist on ambitsioonika, tasakaalus, õiglase ja õiguslikult siduva kokkuleppega, ning et kokkuleppe vastuvõtmine ja kavatsetavate riiklikult kindlaks määratud panuste ühine väljakuulutamine 187 osalise poolt COP 21 lõpuks tähistasid otsustavat sammu ulatusliku ja kollektiivse ülemaailmse tegevuse poole ning kiirendavad pärast nende rakendamist lõplikku ja pöördumatut üleminekut kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele ja kliimaneutraalsele ülemaailmsele majandusele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toetab kindlalt kõigi riikide võetud kohustust hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ja teha jõupingutusi selleks, et temperatuuri tõus ei ületaks 1,5 oC, samuti toetab eesmärki saavutada käesoleva sajandi teisel poolel võrdsuse alusel tasakaal allikatest pärineva inimtekkeliste kasvuhoonegaaside ülemaailmse heite ja kasvuhoonegaaside neeldajates sidumise vahel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et maailma temperatuuri tõusu piiramine tunduvalt alla 2 oC ei taga märkimisväärse kahjuliku kliimamõju vältimist; tõdeb, et tuleb jõuda selge arusaamiseni, milline konkreetne poliitiline mõju on maailma temperatuuri tõusu piiramisel keskmiselt 1,5 oC-ni; tunneb seetõttu heameelt, et nimetatud eesmärgil koostatakse 2018. aastal IPCC eriaruanne; rõhutab, et neeldajate potentsiaali heite neutraalsuse saavutamisel ei tohiks üle hinnata; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et on vaja varakult vähendada CO2-heidet, et ülemaailmne keskmise temperatuuri tõus jääks alla 2 oC, püüdes samal ajal saavutada, et see tõus ei ületaks 1,5 oC, ning et ülemaailmne kasvuhoonegaaside heide peaks hakkama langema võimalikult kiiresti; tuletab meelde, et ülemaailmsed heitkogused tuleks järk-järgult kaotada 2050. aastaks või varsti pärast seda; palub, et kõik osalised, kellel see on võimalik, viiksid ellu riiklikud dekarboniseerimise eesmärgid ja strateegiad, seades esikohale kivisöe põletamisest tekkivate heitkoguste järkjärgulise vähendamise, sest see on kõige saastavam energiaallikas, ning kutsub ELi üles tegema selle nimel rahvusvaheliste partneritega koostööd, andes head eeskuju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et õiguslikult siduv Pariisi kokkulepe ja konkreetne suund dekarboniseerimisele on usaldusväärseks juhiseks otsuste tegemisel, aidates vältida kulukat seotust suure CO2-heitega investeeringutega, pakkudes ettevõtjatele ja investoritele kindlust ja prognoositavust ning julgustades minema fossiilkütustega seotud investeeringutelt üle madala süsinikuheitega investeeringutele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et kuigi puuduvad teaduslikud tõendid selle kohta, mida ülemaailmse soojenemise piiramine alla 1,5 oC iga sektori ja piirkonna jaoks tähendab, on selge, et riikide praegustest jõupingutustest ei piisa, et saavutada see kõige haavatavamate riikide jaoks ohutu piir; nõuab tungivalt, et kõik riigid, eelkõige arenenud riigid, tugevdaksid ühiseid jõupingutusi ja suurendaksid oma riiklikult kindlaks määratud panuseid 2018. aastal algava hõlbustava dialoogi kontekstis; kutsub ELi võtma selles kontekstis 2030. aastaks täiendavaid kohustusi heite vähendamiseks; tuletab meelde, et Euroopa Liidu meetmetest üksi ei piisa, ning kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles tõhustama oma tegevust selleks, et ergutada ülejäänud partnereid sedasama tegema; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunneb heameelt Pariisi kokkuleppes võetud kohustuse üle saavutada ülemaailmselt käesoleva sajandi teisel poolel heiteneutraalsus; tunnistab, et see tähendab, et enamik sektoreid ELis peavad saavutama heitevabaduse tunduvalt varem; rõhutab, et EL peab avaldama survet osalistele, kes ei liigu Pariisi kokkuleppele vastavas suunas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt Pariisi kokkuleppe peatset jõustumist ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama peatset ja kiiret ratifitseerimist, et mitte lükata edasi kokkuleppe jõustumist; palub seepärast komisjonil anda parlamendile ja vastutavatele komisjonidele regulaarselt aru ratifitseerimisprotsessi edenemisest ja eelkõige võimalike takistuste põhjustest; tervitab asjaolu, et mitu liikmesriiki on juba algatanud ja osa on juba lõpetanud oma riiklikud ratifitseerimismenetlused; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab siiski kahetsusväärseks, et kõikidest riiklikult kindlaks määratud panustest kokku ei piisa ligilähedaseltki ülemaailmse 2 oC eesmärgi saavutamiseks; juhib tähelepanu sellele, et on vaja rohkem ambitsioone, ning nõuab ELilt ja teistelt peamistelt heite tekitajatelt kooskõlastatud meetmeid, et viia riiklikult kindlaks määratud panused Pariisi kokkuleppes sisalduvate kohustustega kooskõlla; peab äärmiselt oluliseks ja pakiliseks, et kõik osalised, kaasa arvatud EL, suurendaksid oma riiklikult kindlaks määratud panustes heite vähendamise kohustusi iga viie aasta järel, nagu näeb ette Pariisi kokkuleppes sätestatud kohustuste ulatuse mehhanism; on arvamusel, et riiklikult kindlaks määratud panused on riikliku arengu kavandamisel põhivahend koostoimes säästva arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab vajalikuks näidata, et EL järgib Pariisi kokkulepet, muu hulgas tuleks selleks vaadata läbi oma keskpika ja pika perspektiivi eesmärgid ja poliitikavahendid ning alustada seda protsessi võimalikult vara, et saaks pidada laiaulatuslikku arutelu, milles Euroopa Parlamendil oleks otsustav roll koos riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, kodanikuühiskonna ja ettevõtlussektori esindajatega; palub, et komisjon koostaks ELi jaoks sajandi keskpaigani ulatuva heiteneutraalsuse strateegia, pakkudes kulutõhusaid viise Pariisi kokkuleppes sätestatud heiteneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

13.

COP 22 Marrakechis

| 14. | on seisukohal, et läbirääkimised peaksid edenema Pariisi kokkuleppe põhielementide osas, mille hulka kuuluvad tõhustatud läbipaistvusraamistik, ülemaailmse ülevaate üksikasjad, täiendav juhendamine riiklikult kindlaks määratud panuste küsimuses, eristamise mõistmine, kaotus ja kahju, kliimamuutustega seotud rahastamine ja suutlikkuse toetamine, mitmetasandiline osalushaldus ning mehhanism rakendamise hõlbustamiseks ja järgimise edendamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid peaksid Pariisi kokkuleppe raames antud lubadustest kinni, eriti seoses ELi panusega kliimamuutuse mõju leevendamisse ja sellega kohanemisse, samuti ELi toetusega rahanduse, tehnosiirde ja suutlikkuse suurendamise valdkonnas, sõltumata mis tahes muutustest ELi liikmesriikide staatuses; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ühistes jõupingutustes kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja Pariisi kokkuleppe austamiseks tuleb tegutseda kiirelt; toonitab, et EL on nii võimeline kui ka kohustatud andma eeskuju ning alustama viivitamata oma kliima- ja energiaeesmärkide kohandamist vastavalt kokkulepitud rahvusvahelisele eesmärgile, et ülemaailmne keskmise temperatuuri tõus jääks alla 2 oC, püüdes samal ajal saavutada, et see tõus ei ületaks 1,5 oC; |
| --- | --- |

15.

| 16. | julgustab ELi ja liikmesriike jätkama aktiivset tegevust kõrgeid sihte seadvas koalitsioonis ning võtma eesmärgiks kiirendada läbirääkimiste edenemist ja toetada korraldajariiki Marokot keskendumisel taastuvenergia ja kohanemismeetmete panusele ülemaailmses võitluses kliimamuutuse vastu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toonitab vajadust alustada mõttevahetust 2018. aasta hõlbustava dialoogi vormi üle, mis on suurepärane võimalus kaotada püsiv lõhe leevendamispüüdluste ja vajaliku heitkoguste vähendamise taseme vahel, arvestades praeguseid riiklikult kindlaks määratud panuseid; usub, et EL peaks täitma ennetavat rolli selles esimeses hõlbustavas dialoogis, mille eesmärk on teha kokkuvõte ühistest ambitsioonidest ja edasiminekust võetud kohustuste täitmisel; palub, et komisjon ja liikmesriigid esitaksid aegsasti enne hõlbustavat dialoogi täiendavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustused, mis ulatuksid kaugemale kui praegused kohustused vastavalt Pariisi kokkuleppele ning aitaksid piisavalt kõrvaldada leevendamismeetmete puudujääke vastavalt ELi võimalustele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et Pariisi kokkuleppe pika perioodi eesmärkide saavutamiseks on hädavajalik tõhustada enne 2020. aastat kliimamuutuste leevendamise meetmeid, see on ka Marrakechi COP 22 edu hindamise peamine element; |
| --- | --- |

18.

2020. aasta eelsed eesmärgid ja Kyoto protokoll

| 19. | märgib, et EL püsib praegu hästi kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2020. aasta eesmärkide ületamise ja taastuvenergia 2020. aasta eesmärkide täitmise kursil ning et tänu energiatõhusamatele hoonetele, toodetele, tööstusprotsessidele ja sõidukitele on energiamahukus märgatavalt vähenenud, kuigi ELi majanduse reaalkasv on alates 1990. aastast olnud 45 %; rõhutab siiski, et on vaja suuremaid ambitsioone ja rohkem tegusid, et säilitada piisavad stiimulid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks tasemel, mis on vajalik ELi 2050. aasta kliima- ja energiaeesmärkide täitmiseks; toonitab, et transpordi- ja põllumajandussektoris ei ole kasvuhoonegaaside heite vähendamisel 2020. aasta eesmärkide osas piisavaid tulemusi saavutatud ning et on vaja tugevdada jõupingutusi seoses nende sektorite panusega heite vähendamisse 2030. aastaks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et kasvuhoonegaaside heidet, taastuvenergiat ja energiasäästu käsitlevad 20-20-20 eesmärgid on täitnud olulist rolli edasiliikumisel ning enam kui 4,2 miljoni inimese töökoha säilitamisel mitmesugustes ökotööstusharudes, mis on majanduskriisi ajal pidevalt kasvanud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | täpsustab, et kuigi Kyoto protokolli teine kohustuste periood on ulatuselt piiratud, tuleks seda käsitada väga olulise vaheetapina, ning kutsub seetõttu osalisi, sealhulgas ELi liikmesriike üles viima ratifitseerimisprotsessi lõpule nii pea kui võimalik; märgib, et Euroopa Parlament on nõusoleku andmisega oma osa täitnud, ja kiidab neid liikmesriike, kes on selle protsessi lõpule viinud; |
| --- | --- |

21.

Kõigi sektorite terviklik tegevus

| 22. | peab sellega seoses tervitatavaks, et töötatakse välja ülemaailmne heitkogustega kauplemise süsteem, mis hõlmab neljas maailmajaos toimivat 17 heitkogustega kauplemise süsteemi, moodustades 40 % ülemaailmsest SKPst ja aidates ülemaailmseid heitkoguseid kulutõhusalt vähendada; soovitab komisjonil edendada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ühendusi teiste heitkogustega kauplemise süsteemidega, et luua rahvusvahelised CO2-turu mehhanismid ja seega suurendada kliimameetmete ulatust ning võrdsete tingimuste loomisega ühtlasi vähendada CO2-lekke ohtu; palub, et tehtaks suuri jõupingutusi, hoidmaks muutuva staatusega liikmesriike ELi heitkogustega kauplemise süsteemis; kutsub komisjoni üles võtma kaitsemeetmeid, mis tagavad, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ühendamine annab püsiva panuse kliimamõju leevendamisse ja ei takista ELi siseste heite vähendamise eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et kooskõlas IPCC järeldustega on maakasutusel (maa kasutamine põllunduse, loomakasvatuse, metsanduse ja muul otstarbel) kliimamõju leevendamisel ja kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamisel oluline kulutõhus potentsiaal ja seetõttu tuleb tugevdada ELi meetmeid ja rahvusvahelist koostööd, et paremini hinnata ja optimeerida maakasutuse CO2 sidumise võimet ning tagada turvaline ja kindel CO2 sidumine; märgib sellega seoses ära agrometsandusega seotud võimalused; juhib tähelepanu maakasutuse kaudset muutmist käsitlevale olulisele kokkuleppele, mis saavutati parlamendi ametiaja alguses, ning loodab, et Euroopa Parlamendi panus nendesse läbirääkimistesse võib panna aluse ambitsioonikale lahendusele eelseisva eeskirjade läbivaatamise käigus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et metsade raadamine ja metsa seisundi halvenemine põhjustab 20 % ülemaailmsetest kasvuhoonegaaside heitkogustest, ning rõhutab metsade ja aktiivse metsade säästva majandamise rolli kliimamuutuse leevendamisel ja vajadust suurendada metsade kohanemisvõimet ja vastupidavust kliimamuutuse suhtes; rõhutab vajadust troopikametsade sektorile (REDD+) suunatud kliimamuutuste leevendamise jõupingutuste järele; rõhutab, et ilma nende jõupingutusteta on ülemaailmse soojenemise hoidmist alla 2 oC ilmselt võimatu saavutada; kutsub ELi üles suurendama rahvusvahelist rahastamist arenguriikides metsade raadamise vähendamiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et oluline on hoida inimõigused kliimameetmete keskmes, ja nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et kohanemismeetmete üle peetavatel läbirääkimistel tunnustatakse vajadust inimõiguste austamise, kaitsmise ja edendamise järele, mis hõlmab muu hulgas soolist võrdõiguslikkust, naiste täielikku ja võrdset osalust ning tööjõu õiglase ülemineku aktiivset edendamist, millega kõigile luuakse inimväärsed ja kvaliteetsed töökohad; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab, et ELi kliima- ja energiapoliitika raamprogramm 2030. aastani hõlmaks ka maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust, kuna neid heiteid tuleb arvestada eraldi, hoidmaks ära olukorda, kus ELi selle valdkonna neeldajat kasutatakse leevendamisalaste jõupingutuste vähendamiseks teistes sektorites; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde, et transpordisektor on suuruselt teine kasvuhoonegaaside heite tekitaja; peab kahetsusväärseks, et Pariisi kokkuleppes ei mainita rahvusvahelist lennundust ega laevandust; rõhutab, et on vaja võtta kasutusele mitmesuguseid poliitikameetmeid selle sektori heite vähendamiseks; kordab, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised peavad tegutsema selle nimel, et rahvusvahelise lennunduse ja laevanduse heitkoguseid reguleerida ning neile piir panna, tegutsedes vastavalt vajadustele ning olukorra pakilisusele; kutsub kõiki osalisi üles tegutsema Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kaudu selle nimel, et töötada välja ülemaailmne poliitikaraamistik, mis võimaldaks tõhusalt reageerida, ning võtaksid meetmeid, et püstitada enne 2016. aasta lõppu asjakohased eesmärgid vajaliku heitkoguste vähendamise saavutamiseks, arvestades eesmärki hoida soojenemine tunduvalt alla 2 oC; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et 1. jaanuaril 2012 lisati lennunduses tekkivad kasvuhoonegaasid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja kohustati kõiki õhusõiduki käitajaid heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalas hankima CO2-saastekvoote; märgib, et 2013. ja 2014. aastal võeti vastu kaks peatamisotsust, millega piirati ajutiselt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisala ja arvati sellest välja rahvusvahelised lennud, et anda ICAO-le aega töötada välja ülemaailmne turupõhine meede rahvusvahelise lennunduse heitkoguste vähendamiseks, ning märgib, et selle erandi kehtivus lõpeb 2017. aastast alates; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab, et Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) assamblee praegu toimuval 39. istungil loodaks õiglane ja töökindel ülemaailmne turupõhine meede, mida rakendataks rahvusvahelisel tasandil alates 2020. aastast; väljendab sügavat pettumust praegu ICAOs arutatava ettepaneku pärast ja tuletab meelde, et olemasolevates õigusaktides, milles käsitletakse lennunduse lisamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, saab muudatuste tegemist kaaluda ainult siis, kui ülemaailmne turupõhine meede on ambitsioonikas, ning et igal juhul kuuluvad Euroopa-sisesed lennud jätkuvalt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tõstab esile Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatust, et heite kontrollimise olulisuse teadvustamise viibimine võib tähendada, et süsinikumahukate energiaallikate koguseid hakatakse piirama väga järsku, mistõttu on üleminekukulud ka kõrgemad, kuid see võib mõjutada majandustegevust ja finantseerimisasutusi; kutsub komisjoni üles hindama veelgi järsu üleminekuga seonduvaid potentsiaalseid süsteemseid riske ning tegema vajaduse korral ettepanekuid finantsturu läbipaistvuse nõuete ja poliitika kohta, et süsteemseid riske võimalikult suurel määral maandada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et ringmajandusel on vähese CO2-heitega ühiskonna saavutamisel ülioluline roll; märgib, et ainult heite vähendamisele keskenduvad meetmed, milles ei võeta arvesse taastuvenergia kasutuselevõtu ja ressursside tõhusa kasutamise tähtsust, ei saavuta oma eesmärke; on seisukohal, et – võttes arvesse toorainete kasutamise ja jäätmekäitluse mõju kasvuhoonegaasidele – COP 22 konverentsil tuleb tegeleda ülemaailmse üleminekuga ringmajanduse mudelile; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, kui oluline on järgida poliitikakujundamisel ja -rakendamisel terviklikku ja süsteemset lähenemisviisi, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet, ning juhib eelkõige tähelepanu majanduskasvu ja inimeste heaolu küsimuse lahtisidumisele ressursside tarbimisest, sest ressursitõhususe abil vähendatakse nii kasvuhoonegaaside heidet kui ka muud keskkonnale ja ressurssidele avaldatavat survet, toetades samal ajal jätkusuutlikku majanduskasvu, samas kui ainult kasvuhoonegaaside heite vähendamisele keskenduv poliitika ressursitõhusust ei taga; toonitab tõsiasja, et tõhus ressursikasutus lihtsustab majandusliku ja keskkonnaalase kasu saamist; rõhutab, et ringmajandus ja seega loodusvarade nõuetekohane haldamine võib kliimaküsimust olulisel määral mõjutada; on näiteks seisukohal, et loodusvarade kaevandamine, töötlemine, transport, muundamine, kasutamine ja kasutusest kõrvaldamine moodustab otseselt energiakasutusest suure osa; leiab, et ressursitootlikkuse tõstmine (suurema tõhususe kaudu) ning ressursiraiskamise vähendamine (korduskasutamise, taastöötlemise ja ringlussevõtu kaudu) võivad samuti aidata olulisel määral vähendada ressursitarbimist ja samal ajal ka kasvuhoonegaaside heidet; juhib sellega seoses tähelepanu rahvusvahelise ressursside komisjoni tegevusele; |
| --- | --- |

32.

Muu kui süsinikdioksiidi heite vähendamine

| 33. | tunneb heameelt juhtide deklaratsiooni üle, mis võeti vastu 26.–27. mail 2016. aastal Jaapanis Ise-Shimas toimunud G7 tippkohtumisel ja milles rõhutatakse, kui tähtis on leevendada lühiajalise kliimamõjuga saasteainete, sealhulgas musta süsiniku, fluorosüsivesinike (HFC) ja metaani heidet, et aidata pidurdada lähiajal soojenemist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et Montreali protokolli raames võetaks 2016. aastal vastu ambitsioonikas ja üldine HFCde kasutamise järkjärgulise vähendamise kava; tuletab meelde, et EL on võtnud vastu kaugeleulatuvate eesmärkidega õigusaktid fluorosüsivesinike kasutuse järk-järguliseks vähendamiseks 79 % võrra aastaks 2030, sest kliimasõbralikud alternatiivid on laialdaselt kättesaadavad ja nende potentsiaal tuleks täielikult ära kasutada; märgib, et HFCde kasutamise järkjärguline vähendamine on nii ELis kui ka väljaspool kergelt tulemusi andev leevendamismeede; |
| --- | --- |

34.

Tööstus ja konkurentsivõime

| 35. | rõhutab asjaolu, et kliimamuutuste vastu võitlemine on esmatähtis ja selle poole tuleks püüelda kogu maailmas, tagades samal ajal energiajulgeoleku ning jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive arengu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et kliimaga seotud investeeringuteks on vaja stabiilset ja prognoositavat õigusraamistikku ning selgeid poliitilisi signaale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Hiina ja muud ELi energiamahukate tööstusharude suured konkurendid on hakanud kasutama süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteeme ja muid maksustamismehhanisme; on seisukohal, et võrdsete tingimuste saavutamiseni peaks EL säilitama piisavad ja proportsionaalsed meetmed, et tagada oma tööstuse konkurentsivõime ning ennetada vajaduse korral süsinikdioksiidi leket, võttes arvesse asjaolu, et energia-, tööstus- ja kliimapoliitika käivad üksteisega käsikäes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, kui tähtis on kasutada paremini olemasolevaid programme ja vahendeid (näiteks programm „Horisont 2020“), mis on osalemiseks avatud ka kolmandatele riikidele, eelkõige energeetika, kliimamuutuste ja jätkusuutliku arengu valdkonnas, ning toonitab, kui tähtis on süvalaiendada jätkusuutlikkust asjakohastes programmides; |
| --- | --- |

38.

Energiapoliitika

| 39. | kutsub ELi üles survestama rahvusvahelist üldsust võtma viivitamatult konkreetseid meetmeid, sh kehtestama ajakava keskkonna või majanduse seisukohast kahjulike toetuste järkjärguliseks kaotamiseks, kaasa arvatud fossiilkütuste puhul; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et ambitsioonikam energiatõhususe eesmärk aitaks ELis saavutada suurejoonelisi kliimaeesmärke ning vähendada samal ajal süsinikdioksiidi lekke ohtu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, kui tähtsad on energiatõhusus ja taastuvenergia heitkoguste vähendamiseks ning majandusliku säästu ja energiajulgeoleku jaoks, samuti kütteostuvõimetuse ennetamiseks ja leevendamiseks, et kaitsta ja aidata haavatavaid ja vaeseid leibkondi; nõuab energiatõhususe meetmete ja taastuvate energiaallikate arendamise ülemaailmset edendamist (nt isetootmise ja taastuvatest energiaallikatest toodetava energia tarbimise stimuleerimise abil) ning tuletab meelde, et energiatõhusus ja taastuvad energiaallikad on ELi energialiidu kaks peamist eesmärki; |
| --- | --- |

41.

Teadusuuringud, innovatsioon ja digitaaltehnoloogia

| 42. | rõhutab asjaolu, et kliimamuutuste ja nendega kohanemise poliitika ning ressursitõhusa ja vähesaastava tehnoloogia valdkonnas teostatavad teadusuuringud ja innovatsioon on kulutõhusal viisil kliimamuutuste vastu võitlemiseks äärmiselt olulised, vähendavad sõltuvust fossiilkütustest ning peaksid edendama teisese toorme kasutamist; nõuab seetõttu ülemaailmsete kohustuste võtmist selle valdkonna investeeringute edendamiseks ja neile keskendumiseks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime moodustavad ühe ELi energialiidu strateegia viiest tugisambast; märgib, et EL on kindlalt otsustanud jääda nendes valdkondades juhtpositsioonile ning samal ajal arendada tihedat teaduslikku koostööd rahvusvaheliste partneritega; rõhutab, kui tähtis on tugeva innovatsioonisuutlikkuse loomine ja säilitamine nii arenenud kui ka tärkava turumajandusega riikides puhta ja säästva energia tehnoloogia kasutuselevõtmiseks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tuletab meelde digitaaltehnoloogia võimalikku katalüütilist rolli energiasüsteemi ümberkorraldamisel; rõhutab, kui tähtis on arendada energiasalvestustehnoloogiat, mis aitaks kaasa CO2-heite vähendamisele sektorites, kus tegeletakse elektrienergiaga ning soojus- ja jahutusenergia tootmisega kodumajapidamistele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, kui tähtis on suurendada tööstuses aktiivsete kvalifitseeritud töötajate arvu ning edendada teadmisi ja parimat tava kvaliteetsete töökohtade loomise stimuleerimiseks, toetades samal ajal töötajate töökohavahetust, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab tehnoloogia, näiteks kosmosesatelliitide paremat kasutamist heitkoguseid, temperatuuri ja kliimamuutusi käsitlevate andmete täpseks kogumiseks; juhib eelkõige tähelepanu Copernicuse programmi panusele; nõuab ühtlasi läbipaistvat koostööd ja teabejagamist riikide vahel ning andmete avatust teadusringkonnale; |
| --- | --- |

46.

Valitsusväliste osalejate roll

| 47. | rõhutab, et süsinikdioksiidi heite vähendamiseks ja kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamiseks on meetmeid võtnud üha rohkem valitsusväliseid osalejaid; toonitab seetõttu, kui oluline on struktureeritud ja konstruktiivne dialoog valitsuste, ettevõtlusringkondade, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, linnade, piirkondade, rahvusvaheliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste asutuste vahel ning nende osalemine kliimameetmete kavandamises ja rakendamises, et võtta vähese CO2-heitega ja vastupanuvõimelise ühiskonna saavutamiseks ülemaailmseid jõulisi meetmeid; peab tervitatavaks ülemaailmse kliimameetmete tegevuskava loomist, mis tugineb Lima-Pariisi tegevuskavale ja hõlmab 70 mitut sidusrühma kaasavat algatust eri sektorites; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et valitsusväliste osalejate kliimateemaline platvorm tuleks täielikult integreerida ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raamistikku; märgib, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused on suurimad Lima-Pariisi tegevuskavasse ja valitsusväliste osalejate kliimateemalisse platvormi panustajad ning nad on juba näidanud oma pühendumist Pariisi kokkuleppe rakendamisele nii leevendus- kui ka kohandusmeetmete seisukohast, tagades kliimamuutuste poliitika horisontaalse kooskõlastamise ja peavoolustamise, kohalike kogukondade ja kodanike võimestamise ning sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni edendamise, eelkõige selliste algatuste kaudu nagu ülemaailmne linnapeade pakt ja vastastikuse mõistmise memorandum Under 2; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub ELi ja liikmesriike üles koostööle kõigi kodanikuühiskonna osalistega (asutused, erasektor, vabaühendused ja kohalikud kogukonnad), et teha peamistes sektorites (energia, tehnoloogia, linnad, transport) heitkoguste vähendamise algatusi ning samuti kohanemis- ja paindlikkusalgatusi, et reageerida kohanemisprobleemidele, eelkõige seoses veevarude kättesaadavuse, toiduga kindlustatuse ning riskiennetusega; kutsub kõiki valitsusi ja kodanikuühiskonna osalisi seda tegevuskava toetama ja tugevdama; |
| --- | --- |

49.

| 50. | peab oluliseks tagada, et tulevase COP 22 läbirääkimiste ajal toimuv asjakohane lobitöö on ülimalt läbipaistev ning et kõikidel ametlikult tunnustatud sidusrühmadel on vajalikule teabele võrdne juurdepääs; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab kokkuleppe osalistele ja ÜRO-le endale meelde, et individuaalne tegutsemine on sama tähtis kui valitsuste ja institutsioonide tegevus; nõuab seetõttu innukamat kampaaniate korraldamist ja muid meetmeid üldsuse teavitamiseks väiksematest ja suurematest tegudest, mis võivad aidata leevendada kliimamuutusi nii arenenud kui ka arenguriikides; |
| --- | --- |

51.

Kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamine kohanemise teel

| 52. | rõhutab, et kohanemismeetmed on möödapääsmatult vajalikud kõigi riikide puhul, kui nad soovivad minimeerida negatiivset mõju ning kasutada täielikult ära kliimamuutustele vastupanuvõimelise kasvu ja jätkusuutliku arengu võimalusi; nõuab, et pikaajaliste kohanemiseesmärkide määramisel võetaks seda arvesse; tuletab meelde, et arenguriigid, eriti vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid, kelle osa kliimamuutustes on kõige väiksem, on kliimamuutuste kahjuliku mõju ees kõige haavatavamad ja nende kohanemisvõime on kõige väiksem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab, et komisjon vaataks läbi 2013. aastal vastu võetud kliimamuutustega kohanemist käsitleva ELi strateegia; palub, et komisjon esitaks juhul, kui liikmesriigi võetud meetmeid peetakse ebapiisavateks, ettepaneku õiguslikult siduva instrumendi kohta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toonitab, et tegevusetusel on tõsised ja tihti pöördumatud tagajärjed, sest kliimamuutus mõjutab kõiki maailma piirkondi erineval, kuid väga kahjulikul moel, mis põhjustab rändevooge ja inimeste hukkumist ning majanduslikku, keskkonna- ja sotsiaalset kahju; rõhutab, et meie kliimaeesmärkide täitmiseks ja majanduskasvu hõlbustamiseks on hädavajalik edendada kogu maailmas kooskõlastatult ning nii poliitiliselt kui ka rahaliselt innovatsiooni puhta energeetika ja taastuvenergia valdkonnas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | nõuab, et tõsiselt arutataks ülemaailmsest soojenemisest põhjustatud kliimakatastroofide tekitatud kliimapõgenike probleemi ja selle ulatust; märgib murega, et aastatel 2008–2013 oli 166 miljonit inimest sunnitud üleujutuste, tormide, maavärinate ja muude loodusõnnetuste tõttu kodust lahkuma; juhib eelkõige tähelepanu asjaolule, et kliimaolukord Aafrika teatud osades ja Lähis-Idas võib õhutada poliitilist ebastabiilsust, majanduslikke probleeme ja Vahemere piirkonna pagulaskriisi ägenemist; |
| --- | --- |

55.

| 56. | peab kiiduväärseks COP 22 raames läbi vaadatava kahju ja kahjustusi käsitleva Varssavi rahvusvahelise mehhanismiga tehtud jõupingutusi; soovib mehhanismi kasutamise jätkamist, et parandada kliimamuutuste poolt rände, sundrände ja inimeste liikuvuse mustritele avaldatava mõju mõistmist ja sellekohast asjatundlikkust ning sellise mõistmise ja asjatundlikkuse kasutamist; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub, et EL ja kõik teised riigid tegeleksid kliimamuutuste inimõigusi puudutavate aspektide ja sotsiaalsete tagajärgedega, et tagada inimõiguste kaitse ja edendamine ja solidaarsus ning toetada vaesemaid riike, kelle suutlikkus on kliimamuutuste tagajärjel piiratud; |
| --- | --- |

57.

Arenguriikide toetamine

| 58. | toonitab, et arenguriikidel on Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmisel tähtis roll ning neil tuleb aidata rakendada kliimakavasid ja kasutada täielikult ära rakendatud kliimameetmete, Addis Abeba tegevuskava ja säästva arengu tegevuskava 2030 jätkusuutliku arengu alaste eesmärkide sünergiat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab vajadust edendada arenguriikides ja eriti Aafrikas üldist juurdepääsu säästvale energiale, kasutades selleks rohkem taastuvenergiat; juhib tähelepanu asjaolule, et Aafrikal on hulgaliselt loodusvarasid, mis aitavad tagada Aafrika energiajulgeolekut; rõhutab, et elektriühenduste eduka loomise korral võiks pikemas perspektiivis osa Euroopa energiast tulla Aafrikast; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et ELil on kogemused, suutlikkus ja ülemaailmne ulatus selleks, et olla juhtpositsioonil niisuguse arukama, puhtama ja vastupanuvõimelisema taristu loomisel, mis on vajalik Pariisi kokkuleppega stimuleeritava ülemaailmse ülemineku elluviimiseks; kutsub ELi üles toetama jõupingutusi, mida arenguriigid teevad selleks, et muutuda vähese CO2-heitega ühiskondadeks, mis on kaasavamad, sotsiaalselt jätkusuutlikumad, keskkonnasäästlikumad, jõukamad ja turvalisemad; |
| --- | --- |

60.

Kliimameetmete rahastamine

| 61. | märgib, et vaja on täiendavaid jõupingutusi, millega tagataks kliimameetmete rahastamise vahendite kasutuselevõtt, et saavutada 2020. aastaks 100 miljardi USA dollari eesmärk; tervitab selle jätkamist kuni 2025. aastani; nõuab tungivalt, et EL ja kõik osalised, kellel see on võimalik, täidaks oma kliimameetmete rahastamise alaseid kohustusi, et teha suuremaid jõupingutusi kasvuhoonegaaside vähendamiseks ja kliimamuutuste tagajärgedega kohandumiseks, võttes arvesse probleemi ulatust ja pakilisust; tunnistab, et kliimamuutuste ohtlike tagajärgede minimeerimiseks on vaja arvestatavalt rohkem investeeringuid vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisse majandusse, samuti on vaja teha suuremaid jõupingutusi fossiilkütuste subsideerimise järkjärguliseks lõpetamiseks; toonitab, kui oluline on stimuleerida CO2-heite maksustamise ning avaliku ja erasektori partnerluse kaudu rahavoogude suurendamist; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab, et EL ja rahvusvaheline üldsus võtaksid konkreetseid kohustusi täiendavate kliimameetmete rahastamise allikate leidmiseks, muu hulgas finantstehingute maksu kehtestamisega ning eraldades aastatel 2021–2030 osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootidest ja suunates ELi ja rahvusvahelistest lennunduse ja merenduse heitkoguseid käsitlevatest meetmetest saadud tulu rahvusvaheliste kliimameetmete rahastamisse ning Rohelisse Kliimafondi, mis on mõeldud muu hulgas tehnoloogiauuenduste projektideks; |
| --- | --- |

62.

| 63. | peab kiiduväärseks Pariisi kokkuleppes sisalduvat kohustust tagada kõikide rahavoogude kooskõla kasvuhoonegaaside heite vähendamisega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise arengu eesmärkidega; on seisukohal, et seetõttu peab EL kiiresti tegelema fossiilkütustesse ja suure CO2-heitega taristusse suunatud rahavoogudega; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ootab huviga hõlbustavat dialoogi, mille abil selgitada välja võimalused rahaliste vahendite suurendamiseks ja kõikide osaliste võetavate kliimamuutuste leevendamise meetmete tõhustamiseks; tunnistab kõigi osaliste, rahastajate ja abisaajate kohustust teha koostööd toetuse suurendamiseks ning selle kättesaadavamaks ja mõjusamaks muutmiseks; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palub komisjonil hinnata põhjalikult Pariisi kokkuleppe võimalikku mõju ELi eelarvele ning luua sihtotstarbeline automaatne ELi rahastamismehhanism, mis annaks täiendavat ja piisavat toetust ELi õiglasele osale rahvusvahelises kliimameetmete rahastamise 100 miljardi USA dollari eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab ulatuslikku CO2-heite maksustamist, mis on ülemaailmselt rakendatav heitkoguste haldamise vahend, ning heitkogustega kauplemisest ja rahvusvahelisest transpordikütuste heite maksustamisest saadud tulu suunamist kliimaga seotud investeeringuteks; nõuab ühtlasi põllumajandustoetuste osalist kasutamist investeeringute tagamiseks, millega rahastatakse taastuvenergia tootmist ja kasutamist põllumajandusettevõtetes; rõhutab, kui tähtis on erasektori kapitali kaasamine ja vähese CO2-heitega tehnoloogia jaoks vajalike investeeringute leidmine; nõuab, et valitsused ning avalikud ja erafinantseerimisasutused, sealhulgas pangad, pensionifondid ja kindlustusfirmad, võtaksid suured kohustused laenu- ja investeerimispraktika kooskõlastamiseks temperatuuritõusu 2 oC-ga piiramise eesmärgiga ning fossiilkütustesse investeerimisest loobumiseks, sealhulgas fossiilkütustesse investeerimiseks antavate eksporditoetuste järkjärguliseks lõpetamiseks; nõuab spetsiaalsete riiklike tagatiste andmist keskkonnasäästlikele investeeringutele ning märgiseid ja maksusoodustusi keskkonnasõbralikele investeerimisfondidele ja roheliste võlakirjade väljaandmiseks; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, kui oluline on jagada jätkusuutlikkuse küsimuste finantssektoris arvestamise valdkonna häid tavasid nii rahvusvahelisel kui ka Euroopa tasandil, ning nõuab finantstoodete märgistamise arvessevõtmist, milleks tuleb läbi viia hindamine ja anda aru, kui haavatavad on need kliimaga seotud ohtude valguses ja millist rolli mängivad need vähese CO2-heitega majandusele üleminekul, et investoritel oleks usaldusväärne ja täpne teave ka mitterahaliste aspektide kohta; |
| --- | --- |

67.

Kliimadiplomaatia

| 68. | kiidab ELi jätkuvat keskendumist kliimadiplomaatiale, mis on oluline kliimameetmete nähtavuse suurendamiseks partnerriikides ja ülemaailmse avaliku arvamuse silmis; rõhutab asjaolu, et ELil, selle liikmesriikidel ja Euroopa välisteenistusel on väga suur välispoliitiline suutlikkus ning nad peavad võtma kliimafoorumitel juhtrolli; rõhutab, et ambitsioonikad ja kiireloomulised kliimameetmed ning COP 21 kohustuste rakendamine peavad jääma ELi prioriteetideks kõrgetasemelistes kahepoolsetes ja kahe piirkonna vahelistes dialoogides partnerriikide, G7 ja G20ga, ÜROs ning muudel rahvusvahelistel foorumitel; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palub, et EL püüaks oma kliimadiplomaatiaga tagada, et Pariisi kokkuleppele luuakse tugev struktuur; |
| --- | --- |

69.

Euroopa Parlament

| 70. | võtab endale kohustuse ratifitseerida Pariisi kokkulepe nii pea kui võimalik ning kasutada oma rahvusvahelist rolli ja rahvusvaheliste parlamentaarsete võrgustike liikmesust selleks, et püüda pidevalt liikuda Pariisi kokkuleppe kiire ratifitseerimise ja rakendamise poole; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on veendunud, et Euroopa Parlament, kes peab samuti andma oma nõusoleku mis tahes rahvusvahelisele lepingule, tuleb igati ELi delegatsiooni kaasata; eeldab seega luba osaleda Marrakechis toimuvatel ELi koordineerimiskoosolekutel ning juurdepääsu kõikidele ettevalmistusdokumentidele läbirääkimiste algusest saadik; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega edastada see kõikidele osalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0359.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/57

---

P8_TA(2016)0384

Toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjale käsitleva määruse rakendamine

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjale käsitleva määruse (EÜ) nr 1935/2004 rakendamise kohta (2015/2259(INI))

(2018/C 215/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 2023/2006 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete heade tootmistavade kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 2023/2006 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete heade tootmistavade kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määrust (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastikmaterjalide ja -esemete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määrust (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastikmaterjalide ja -esemete kohta (3),

| — | võttes arvesse 2016. aasta mai hinnangut toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjale käsitleva määruse (EÜ) nr 1935/2004 Euroopa tasandil rakendamise kohta, mille koostas Euroopa Parlamendi uuringuteenistus (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta mai hinnangut toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjale käsitleva määruse (EÜ) nr 1935/2004 Euroopa tasandil rakendamise kohta, mille koostas Euroopa Parlamendi uuringuteenistus (4),

| — | võttes arvesse 26. jaanuaril 2016 Euroopa Parlamendis toimunud seminari „Toiduga kokkupuutuvad materjalid – kuidas tagada tulevikus toiduohutus ja uuenduslike tehnoloogiate kasutamine?“ materjale (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. jaanuaril 2016 Euroopa Parlamendis toimunud seminari „Toiduga kokkupuutuvad materjalid – kuidas tagada tulevikus toiduohutus ja uuenduslike tehnoloogiate kasutamine?“ materjale (5),

| — | võttes arvesse komisjoni kõrge tehnilise tasemega aruannet segude toksilisuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kõrge tehnilise tasemega aruannet segude toksilisuse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule „Keemiliste ainete kombineeritud mõju. Keemilised segud“ (COM(2012)0252), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule „Keemiliste ainete kombineeritud mõju. Keemilised segud“ (COM(2012)0252),

| — | võttes arvesse keskkonnaministrite nõukogu 22. detsembri 2009. aasta järeldusi kemikaalide kombineeritud mõju kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonnaministrite nõukogu 22. detsembri 2009. aasta järeldusi kemikaalide kombineeritud mõju kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsust nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (8), milles muu hulgas tunnistatakse, et ELil on vaja kõikides asjaomastes liidu õigusaktides pöörata tähelepanu kemikaalide kombineeritud mõjule ja sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalidega seotud ohutusprobleemidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsust nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (8), milles muu hulgas tunnistatakse, et ELil on vaja kõikides asjaomastes liidu õigusaktides pöörata tähelepanu kemikaalide kombineeritud mõjule ja sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalidega seotud ohutusprobleemidele,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammile / Maailma Terviseorganisatsioonile koostatud hinnangut aruandele, mis käsitleb teaduse seisu 2012. aastal sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide vallas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammile / Maailma Terviseorganisatsioonile koostatud hinnangut aruandele, mis käsitleb teaduse seisu 2012. aastal sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide vallas (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (10) (REACH-määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (10) (REACH-määrus),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0237/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0237/2016),

| A. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1935/2004 (raammäärus) sätestatakse üldised ohutusnõuded kõigile toiduga otse või kaudselt kokkupuutumiseks ettenähtud materjalidele või esemetele, et tagada, et neist ei kanduks toitu aineid kogustes, mis võiksid ohustada inimeste tervist või põhjustada vastuvõetamatut muutust toidu koostises või toidu organoleptiliste omaduste halvenemist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1935/2004 (raammäärus) sätestatakse üldised ohutusnõuded kõigile toiduga otse või kaudselt kokkupuutumiseks ettenähtud materjalidele või esemetele, et tagada, et neist ei kanduks toitu aineid kogustes, mis võiksid ohustada inimeste tervist või põhjustada vastuvõetamatut muutust toidu koostises või toidu organoleptiliste omaduste halvenemist;

| B. | arvestades, et raammääruse I lisas loetletakse 17 toiduga kokkupuutuvat materjali, mille suhtes võidakse kehtestada erimeetmed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et raammääruse I lisas loetletakse 17 toiduga kokkupuutuvat materjali, mille suhtes võidakse kehtestada erimeetmed;

| C. | arvestades, et eespool toodud 17 materjalist kohaldatakse ELis erimeetmeid üksnes neljale: plastidele (sh ringlussevõetud plastid), keraamikale, regenereeritud tselluloosile ning aktiivsetele ja arukatele materjalidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eespool toodud 17 materjalist kohaldatakse ELis erimeetmeid üksnes neljale: plastidele (sh ringlussevõetud plastid), keraamikale, regenereeritud tselluloosile ning aktiivsetele ja arukatele materjalidele;

| D. | arvestades, et teatavad ELi erimeetmed vajavad tungivalt muutmist, eelkõige nõukogu direktiiv 84/500/EMÜ keraamika kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teatavad ELi erimeetmed vajavad tungivalt muutmist, eelkõige nõukogu direktiiv 84/500/EMÜ keraamika kohta;

| E. | arvestades, et I lisas loetletud ülejäänud 13 materjali suhtes on liikmesriikidel võimalus võtta vastu siseriiklikud sätted; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et I lisas loetletud ülejäänud 13 materjali suhtes on liikmesriikidel võimalus võtta vastu siseriiklikud sätted;

| F. | arvestades, et paljud liikmesriigid on ülejäänute toiduga kokkupuutuvate materjalide suhtes meetmed juba kehtestanud või töötavad neid välja; arvestades, et selliste riiklike meetmete suhtes ei toimi vastastikuse tunnustamise põhimõte ning raammääruse ja aluslepingutega ettenähtud siseturu tulemuslikku toimimist ja tervisekaitset ei ole seetõttu võimalik tagada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljud liikmesriigid on ülejäänute toiduga kokkupuutuvate materjalide suhtes meetmed juba kehtestanud või töötavad neid välja; arvestades, et selliste riiklike meetmete suhtes ei toimi vastastikuse tunnustamise põhimõte ning raammääruse ja aluslepingutega ettenähtud siseturu tulemuslikku toimimist ja tervisekaitset ei ole seetõttu võimalik tagada;

| G. | arvestades, et materjalid, mida ei reguleerita ELi tasandil erimeetmetega, võivad ohustada rahvatervist ning vähendada tarbijate usaldust, õiguslikku ebakindlust ja nõuete täitmise kulude suurenemist ettevõtjatele – need kulud suunatakse tarneahelat mööda sageli edasi tarbijatele – mistõttu nad takistavad konkurentsivõimet ja innovatsiooni; arvestades, et Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse poolt 2016. aasta mais koostatud Euroopa tasandil rakendamise hinnangu kohaselt on kõik asjaomased huvirühmad suures osas üksmeelel, et ühtsete meetmete puudumine on rahvatervisele ja keskkonnakaitsele ning siseturu sujuvale toimimisele kahjulik; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et materjalid, mida ei reguleerita ELi tasandil erimeetmetega, võivad ohustada rahvatervist ning vähendada tarbijate usaldust, õiguslikku ebakindlust ja nõuete täitmise kulude suurenemist ettevõtjatele – need kulud suunatakse tarneahelat mööda sageli edasi tarbijatele – mistõttu nad takistavad konkurentsivõimet ja innovatsiooni; arvestades, et Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse poolt 2016. aasta mais koostatud Euroopa tasandil rakendamise hinnangu kohaselt on kõik asjaomased huvirühmad suures osas üksmeelel, et ühtsete meetmete puudumine on rahvatervisele ja keskkonnakaitsele ning siseturu sujuvale toimimisele kahjulik;

| H. | arvestades, et parema õigusloome põhimõtted ei peaks takistama ühtegi meedet, mille eesmärk on ära hoida või vähendada potentsiaalselt tõsiseid või pöördumatuid tagajärgi inimeste tervisele ja/või keskkonnale, nagu näeb ette ELi aluslepingutes sätestatud ettevaatuspõhimõte; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parema õigusloome põhimõtted ei peaks takistama ühtegi meedet, mille eesmärk on ära hoida või vähendada potentsiaalselt tõsiseid või pöördumatuid tagajärgi inimeste tervisele ja/või keskkonnale, nagu näeb ette ELi aluslepingutes sätestatud ettevaatuspõhimõte;

| I. | arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad kemikaalid ja genotoksilised ained toiduga kokkupuutuvates materjalides on rahvatervisele ja keskkonnale eriti problemaatilised; arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid ja genotoksilisi omadusi ei ole praegu võimalik keemilise ülesehituse põhjal usaldusväärselt ennustada ning et seetõttu tuleks toiduga kokkupuutuvate keemiliselt keeruliste materjalide ohutuse tagamise ühe ettevaatusmeetmena ergutada biokatsete tegemist; arvestades, et ergutada tuleks nii analüütiliste kui ka toksikoloogiliste katsete tegemist, et tagada toiduga kokkupuutuvate materjalide kindel ja kulutõhus ohutuse hindamine tarbijate, keskkonna ja tootjate huvides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad kemikaalid ja genotoksilised ained toiduga kokkupuutuvates materjalides on rahvatervisele ja keskkonnale eriti problemaatilised; arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid ja genotoksilisi omadusi ei ole praegu võimalik keemilise ülesehituse põhjal usaldusväärselt ennustada ning et seetõttu tuleks toiduga kokkupuutuvate keemiliselt keeruliste materjalide ohutuse tagamise ühe ettevaatusmeetmena ergutada biokatsete tegemist; arvestades, et ergutada tuleks nii analüütiliste kui ka toksikoloogiliste katsete tegemist, et tagada toiduga kokkupuutuvate materjalide kindel ja kulutõhus ohutuse hindamine tarbijate, keskkonna ja tootjate huvides;

| J. | arvestades, et ohtu rahvatervisele kujutavad endast ka kahjulikud (patogeensed ja riknemist tekitavad) mikroorganismid, mis võivad toiduga kokkupuutuvates materjalides esineda saasteainetena, ning biotsiidid, mida mikroorganismide arvukuse vähendamiseks on võidud kasutada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ohtu rahvatervisele kujutavad endast ka kahjulikud (patogeensed ja riknemist tekitavad) mikroorganismid, mis võivad toiduga kokkupuutuvates materjalides esineda saasteainetena, ning biotsiidid, mida mikroorganismide arvukuse vähendamiseks on võidud kasutada;

| K. | arvestades, et mõned toiduained on kokkupuutes pikka aega ja nende pakendimaterjalid on väga erinevad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mõned toiduained on kokkupuutes pikka aega ja nende pakendimaterjalid on väga erinevad;

| L. | arvestades, et kõigi toiduga kokkupuutuvate materjalide kasutamist mõjutavate oluliste sätete tulemuslikum kooskõlastamine võiks aidata paremini kaitsta tarbijate tervist ja vähendada toiduga kokkupuutuvate materjalide, eriti pakendimaterjalide mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kõigi toiduga kokkupuutuvate materjalide kasutamist mõjutavate oluliste sätete tulemuslikum kooskõlastamine võiks aidata paremini kaitsta tarbijate tervist ja vähendada toiduga kokkupuutuvate materjalide, eriti pakendimaterjalide mõju keskkonnale;

| M. | arvestades, et kõigi toiduga kokkupuutuvaid materjale mõjutavate sätete, sh REACH-määruse tulemuslikum kooskõlastamine muudaks ringmajanduse mõjusamaks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõigi toiduga kokkupuutuvaid materjale mõjutavate sätete, sh REACH-määruse tulemuslikum kooskõlastamine muudaks ringmajanduse mõjusamaks;

| N. | arvestades, et erimeetmed peaksid põhinema teaduslikel tõenditel; arvestades, et endiselt on olemas teaduse jaoks tundmatuid tegureid, mistõttu on vaja täiendavaid teadusuuringuid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et erimeetmed peaksid põhinema teaduslikel tõenditel; arvestades, et endiselt on olemas teaduse jaoks tundmatuid tegureid, mistõttu on vaja täiendavaid teadusuuringuid;

| O. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) andmetel kujutavad nanotehnoloogia ja nanomaterjalid endast uut tehnoloogilist arengut ning toiduga kokkupuutuvad materjalid on üks sektor, milles nanomaterjale on kasutatud; arvestades, et nanomaterjalide eriomadused võivad mõjutada nende toksikokineetilist ja toksikoloogilist profiili, kuid nende aspektide kohta on vähe teavet; arvestades, et ebakindlus tuleneb ka raskustest, mis on seotud nanomaterjalide iseloomustamise, tuvastamise ja mõõtmisega toiduainetes ja bioloogilistes maatriksites ning toksikoloogiliste andmete ja katsemeetodite puudulikkusega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) andmetel kujutavad nanotehnoloogia ja nanomaterjalid endast uut tehnoloogilist arengut ning toiduga kokkupuutuvad materjalid on üks sektor, milles nanomaterjale on kasutatud; arvestades, et nanomaterjalide eriomadused võivad mõjutada nende toksikokineetilist ja toksikoloogilist profiili, kuid nende aspektide kohta on vähe teavet; arvestades, et ebakindlus tuleneb ka raskustest, mis on seotud nanomaterjalide iseloomustamise, tuvastamise ja mõõtmisega toiduainetes ja bioloogilistes maatriksites ning toksikoloogiliste andmete ja katsemeetodite puudulikkusega;

| P. | arvestades, et tervise- ja keskkonnaohu hindamine ELi tasandil piirdub praegu üksikute ainete hindamisega ja selles ei võeta arvesse tegelikkuses esinevaid kombineeritud ja kumulatiivseid kokkupuutetingimusi, kus omavahel eri teid pidi puutuvad kokku eri tooteliigid – seda tuntakse ka nn kokteili- või seguefektina; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tervise- ja keskkonnaohu hindamine ELi tasandil piirdub praegu üksikute ainete hindamisega ja selles ei võeta arvesse tegelikkuses esinevaid kombineeritud ja kumulatiivseid kokkupuutetingimusi, kus omavahel eri teid pidi puutuvad kokku eri tooteliigid – seda tuntakse ka nn kokteili- või seguefektina;

| Q. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) / WHO 2009. aasta soovituse (11) kohaselt peaks kokkupuute hindamine hõlmama nii elanikkonda üldiselt kui ka kriitilisi rühmasid, kes on haavatavad või kelle kokkupuudet peetakse suuremaks, kui on elanikkonna üldine kokkupuude (nt imikud, lapsed); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) / WHO 2009. aasta soovituse (11) kohaselt peaks kokkupuute hindamine hõlmama nii elanikkonda üldiselt kui ka kriitilisi rühmasid, kes on haavatavad või kelle kokkupuudet peetakse suuremaks, kui on elanikkonna üldine kokkupuude (nt imikud, lapsed);

| R. | arvestades, et toiduga kokkupuutuvate materjalide jälgitavus tuleks tagada tarneahela igas etapis, et hõlbustada nende kontrollimist, defektsete toodete tagasikutsumist, tarbijate teavitamist ning vastutuse määratlemist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et toiduga kokkupuutuvate materjalide jälgitavus tuleks tagada tarneahela igas etapis, et hõlbustada nende kontrollimist, defektsete toodete tagasikutsumist, tarbijate teavitamist ning vastutuse määratlemist;

| S. | arvestades, et väga otsene ja mõjus vahend, millega tarbijaid toote omadustest teavitada, on märgistamine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et väga otsene ja mõjus vahend, millega tarbijaid toote omadustest teavitada, on märgistamine;

| T. | arvestades, et ainete horisontaalne käsitlus kõikide sektorite lõikes tagab järjepidevuse õigusaktides ja prognoositavuse ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ainete horisontaalne käsitlus kõikide sektorite lõikes tagab järjepidevuse õigusaktides ja prognoositavuse ettevõtete jaoks;

| U. | arvestades, et ühtsete ELi katsemeetodite väljatöötamine kõigi toiduga kokkupuutuvate materjalide jaoks aitaks kaasa tervise ja keskkonnakaitse paranemisele kogu ELis; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ühtsete ELi katsemeetodite väljatöötamine kõigi toiduga kokkupuutuvate materjalide jaoks aitaks kaasa tervise ja keskkonnakaitse paranemisele kogu ELis;

| V. | arvestades, et eelvalmistatud toiduga kokkupuutuvate esemete ohutuskontroll oleks üks teatavate erimeetmete täiendamise võimalus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et eelvalmistatud toiduga kokkupuutuvate esemete ohutuskontroll oleks üks teatavate erimeetmete täiendamise võimalus;

Toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevate ELi õigusaktide rakendamine: edusammud ja puudused

| 1. | tõdeb, et raammäärus kujutab endast kindlat õiguslikku alust, mille eesmärgid on endiselt asjakohased; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kuigi peamiselt tuleks keskenduda erimeetmete vastuvõtmisele nende 13 materjali kohta, mida ELi tasandil veel ei reguleerita, osutavad kõik huvirühmad sellele, et puudujääke esineb ka kehtivate õigusaktide rakendamisel ja täitmise tagamisel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ootab Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse tulevast ülevaadet, milles käsitletakse liikmesriikides kehtestatud sätteid materjalide kohta, mille kasutamiseks ei ole seni ühtlustatud eeskirju kehtestatud; kutsub komisjoni üles kasutama seda ülevaadet lähtepunktina vajalike meetmete väljatöötamisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vajalike meetmete väljatöötamisel arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse poolt koostatud Euroopa tasandil rakendamise hinnanguut ning juba kehtivaid ja kavandatavaid siseriiklikke meetmeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et tulenevalt kõnealuste ainete levikust ELi turul ja ohust, mida need inimeste tervisele kujutavad, ning selleks, et säilitada nii toiduga kokkupuutuvate materjalide kui ka toiduainete ühtne turg, peaks komisjon seadma prioriteediks ELi erimeetmete väljatöötamise paberi ja papi, lakkide ja pindmaterjalide, metalli ja sulamite ning trükivärvide ja liimide jaoks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et eritähelepanu tuleks pöörata sellistele toiduga kokkupuutuvatele materjalidele – ükskõik kas nad puutuvad toiduga kokku otseselt või kaudselt – millel on suurem migratsioonioht, nt vedelikke ja suure rasvasisaldusega toiduaineid ümbritsevad materjalid ning materjalid, mis on toiduga kokkupuutes pikemat aega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on arvamusel, et edasiste erimeetmete vastuvõtmine ELi tasandil julgustaks ettevõtjaid välja töötama ohutuid korduvkasutatavaid ja ringlussevõetavaid toiduga kokkupuutuvaid materjale, mis aitaks omakorda kaasa ELi tulemuslikuma ringmajanduse loomise püüdlustele; märgib, et sellisel puhul oleks üheks eeltingimuseks parem jälgitavus ja selliste ainete järkjärguline kaotamine endast rahvatervisele ohtu kujutavates toiduga kokkupuutuvates materjalides; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab sellega seoses, et ringlussevõetud toodetest valmistatud toiduga kokkupuutuvate materjalide ja esemete kasutamine ning toiduga kokkupuutuvate materjalide korduvkasutamine ei tohiks põhjustada lõpptootes suuremal arvul saasteaineid ja/või jääke; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et seoses ELi eesmärgiga liikuda ringmajanduse suunas tuleks arendada toiduga kokkupuutuvate materjalide raammääruse ja ringmajanduse vahelist sünergilist toimet, mis peaks hõlmama ELi tasandi erimeetmeid ringlussevõetud paberi ja papi kohta; märgib, et ringlussevõetud paberi ja papi korduvkasutamise kordade arv on piiratud, mistõttu on vaja pidevat värske puiduga varustamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | arvestades mineraalõli migratsiooniohtu paberist ja papist valmistatud toiduga kokkupuutuvatest materjalidest ja esemetest toiduainetesse, toetab selle ajani, kuni võetakse vastu erimeetmed ja võib-olla keelustatakse mineraalõlide kasutamine tindis, edasisi uuringuid, mille eesmärk on sellist migratsiooni ära hoida; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toetab ringlussevõtu ja korduvkasutamise eesmärkide suurendamist kõikide materjalide puhul, mis sisalduvad komisjoni ettepanekus võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (COM(2015)0596); tuletab komisjonile siiski meelde, et ringlussevõtu ja korduvkasutamise eesmärkidega peavad kaasnema asjakohased kontrollimeetmed, et tagada toiduga kokkupuutesse sattuvate materjalide ohutus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab rasket olukorda, milles on tarneahelas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, arvestades et nad ei saa ega anna vastavate õigussätete puudumise tõttu edasi teavet, mis tagaks nende toodete ohutuse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab hädavajalikuks, et liikmesriigid kaasaksid kõik asjaomased huvirühmad protsessi, milles esildatakse konkreetsed ohutusnõuded toiduga kokkupuutuvate materjalide kohta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnistab, et toiduga kokkupuutuvate materjalide ohutuse hindamise praegune paradigma on ebapiisav, sest toiduga kokkupuutuvate materjalide roll toidu saastamisel on üldiselt alahinnatud ja puudub teave inimeste kokkupuute kohta nendega; |
| --- | --- |

14.

Riskihindamine

| 15. | on teadlik EFSA tähtsast rollist toiduga kokkupuutuvates materjalides kasutatavate, erimeetmetega reguleeritavate ainetega seotud riski hindamisel; tunnistab, et konkreetse aine riskihindamisega on seotud kulud ja EFSA vahendid on piiratud; palub komisjonil seetõttu suurendada EFSA rahastamist, arvestades allpool kirjeldatud riskihindamiste mahu lisandumisega seotud lisatööd; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub EFSA-l ja Euroopa Kemikaaliametil (ECHA) teha koostööd ja kooskõlastada oma tööd tihedamalt, et kasutada põhjalike hindamiste tegemiseks olemasolevaid ressursse tulemuslikult; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnistab, et toiduga kokkupuutuvatest materjalidest lähtuvate riskide nõuetekohaseks hindamiseks tuleb arvesse võtta nii aineid, mida kasutatakse nende tootmisel ja töötlemisel, kui ka tahtmatult lisatud aineid (sh saasteaineid, mis pärinevad tahtlikult lisatud ainetest, ja muid keemilistest reaktsioonidest tulenevaid aineid); tunnistab, et seetõttu tuleb EFSAt ja liikmesriikide asjakohaseid asutusi lähteainetest selgelt teavitada; rõhutab sellega seoses koostöö tähtsust teadusasutuste ja laborite vahel ning toetab EFSA kavatsust keskenduda enam valmismaterjalidele ja -esemetele ning tootmisprotsessile, mitte niivõrd kasutatud ainetele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui tähtsad on edasised teadusuuringud tahtmatult lisatud ainete kohta, sest vastupidiselt tuntud ohtlikele ainetele on nende olemus ja struktuur, eelkõige plastis, sageli teadmata; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub komisjonil läbi vaadata järgmised aspektid: i) praegused oletused ainete migratsiooni kohta läbi funktsionaalsete tõkkekihtide; ii) mõne ettevõtte ja pädeva asutuse kasutatav migreeruvate ainete 100 ppb kontsentratsioonikünnis toidus otsustamaks, milliste kemikaalide suhtes riskihindamist teha; iii) mil määral funktsionaalsed tõkkekihid muutuvad pikema säilitusperioodi ajal vähem tõhusaks, sest et neil võib olla vaid migratsiooni aeglustav mõju; iv) praegused oletused soolestiku kaudu toimuvat keemilist imendumist mõjutavate molekulide suuruse kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub EFSA-l ja komisjonil laiendada haavatavate rühmade määratlust rasedatele ja imetavatele naistele ning lisada väikese annusega kokkupuute potentsiaalne toime ja mittemonotoonne reaktsioon riskihindamise kriteeriumide hulka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab kahetsusväärseks, et EFSA ei võta oma kehtivas riskihindamismenetluses arvesse toiduga kokkupuutuvate materjalide nn kokteiliefekti (ainete koostoimet) ning üheaegset või mitmekordset kokkupuudet toiduga kokkupuutuvate materjalidega või muude allikatega, mis võivad olla kahjuliku toimega, isegi kui üksikute ainete määr segus on väike, ning kutsub EFSAt üles seda tulevikus tegema; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks seda toimet (sh pikaajalist toimet) inimese tervisele ohutuks peetavate migratsiooni piirnormide kehtestamisel arvesse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab edasisi teadusuuringuid eri kemikaalide koostoime kohta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab kahetsusväärseks ka seda, et EFSA ei võta veel arvesse võimalust, et toiduga kokkupuutuvates materjalides võivad olla kahjulikud mikroorganismid; nõuab seetõttu tungivalt, et EFSA bioloogiliste ohtude teaduskomisjon uuriks mikroorganismide küsimust toiduga kokkupuutuvates materjalides ja koostaks selle teema kohta EFSA arvamuse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et toiduga kokkupuutuvad materjalid kuuluvad määruse (EL) nr 528/2012 (12) (biotsiidide määrus) kohaldamisalasse, sest biotsiidid võivad esineda toiduga kokkupuutuvates materjalides selleks, et hoida nende pind vaba mikroobidega saastumisest (desinfektsioonivahendid) ja toitu paremini säilitada (säilitusained); märgib aga, et eri liiki biotsiide toiduga kokkupuutuvates materjalides reguleeritakse eri õigusraamistikega ning biotsiidi liigist olenevalt tuleb riskihinnang anda kas ECHA-l või EFSA-l või mõlemal asutusel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et komisjon tagaks sidususe toiduga kokkupuutuvaid materjale ja biotsiide käsitlevate määruste vahel ning täpsustaks ECHA ja EFSA vastavaid rolle; palub komisjonil ka töötada välja ühtlustatud ja konsolideeritud käsitus toiduga kokkupuutuvates materjalides biotsiididena kasutatavate ainete üldise hindamise ja heakskiitmise kohta, et vältida kattuvust, õiguslikku ebakindlust ja töö dubleerimist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub EFSA-l võtta arvesse asjaolu, et tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) tunnistas toidutootmise kohad 2009. aastal kriitilise tähtsusega kohtadeks, mis soodustavad antibiootikumi- ja biotsiidiresistentsete bakterite arengut; märgib seepärast, et biotsiide sisaldavad toiduga kokkupuutuvad materjalid võivad samuti kaasa aidata antibiootikumiresistentsete bakterite esinemisele inimestel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et toiduga kokkupuutuvad materjalid on oluline allikas, kus inimesed puutuvad kokku probleemsete kemikaalidega, nagu perfluoritud ühendid ja sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad kemikaalid (nt ftalaadid ja bisfenoolid), mida on seostatud krooniliste haiguste ja reproduktiivprobleemide, ainevahetushäirete, allergiate ja närvisüsteemi arengu probleemidega; märgib, et toiduga kokkupuutuvates materjalides on selliste kemikaalide migratsioon eriti problemaatiline, arvestades nende potentsiaali mõjuda kahjulikult ka äärmiselt väikestes kogustes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib murelikult suurenenud mõju tervisele, mida toiduga kokkupuutuvad materjalid võivad omada imikutele ja väikelastele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub komisjonil täita REACH-määruse ja toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevate õigusaktide vaheline ohutushinnanguga seotud tühimik, tagades, et ettevõtted esitavad ohutushinnangud tootmise, kasutamise ja turustamise ajal toiduga kokkupuutuvatesse materjalidesse lisatavate kemikaalidega kokkupuudet puudutavate inimtervise aspektide kohta; on seisukohal, et seda tuleks määruses (EÜ) nr 1935/2004 täpsustada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles tagama REACH-määruse ja toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevate õigusaktide vahelist paremat kooskõlastatust ja sidusamat käsitust, eriti seoses ainetega, mis on REACH-määruses liigitatud kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivtoksilisteks aineteks (kategooriad 1A, 1B ja 2) või väga ohtlikeks aineteks, ning tagama, et ohtlikud ained, mille kasutust REACH-määruse abil järk-järgult piiratakse, keelataks järk-järgult ka toiduga kokkupuutuvates materjalides; rõhutab, et komisjon peab selleks, et tagada igasuguse ohu ärahoidmine rahvatervisele, korrapäraselt ja ajakohaselt teavitama parlamenti ja nõukogu, kui teatavad probleemsed ained (nt väga ohtlikud ained, kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivtoksilised ained, bioakumuleeruvad kemikaalid või teatavad sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad kemikaalid), mis REACH-määruse või mis tahes muu õigusakti kohaselt on keelatud või järk-järgult keelatakse, on toiduga kokkupuutuvates materjalides ikka veel kasutusel; palub komisjonil kaaluda bisfenooli A liigitamist väga ohtlike ainete hulka; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et komisjon avaldas 15. juunil 2016 teaduslikud kriteeriumid biotsiidides ja taimekaitsevahendites kasutatavate toimeainete sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate omaduste määratlemiseks; rõhutab siiski, et kõikide toodete, sh toiduga kokkupuutuvate materjalide jaoks on vaja horisontaalseid kriteeriume, ning palub komisjonil sellised kriteeriumid viivitamata esitada; nõuab, et neid kriteeriume, kui nad on jõustunud, võetaks arvesse toiduga kokkupuutuvate materjalide riskihindamismenetluses; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib asjaolu, et komisjon tegi pärast hiljutist EFSA arvamust lõpuks teatavaks oma kava kehtestada migratsiooni piirnorm 0,05 mg/kg bisfenool A (BPA) puhul, mida kasutatakse plastist pakendite ja nõude valmistamiseks ning metallmahutite lakkides ja pindmaterjalides; arvestades, et EFSA ei ole oma viimasel aastakümnel teostatud uuesti hindamiste käigus (13) kõiki terviseprobleeme siiski tulemuslikult käsitlenud ning hindab BPAga seotud ohte uuesti 2017. aastal, kuna on avaldatud aruanne, milles väljendatakse muret, et praegune lubatav päevadoos ei kaitse loodet ega imikuid BPA mõju eest immuunsüsteemile, ning soovitatakse anda tarbijatele nõu vähendada toidust ja muudest allikatest pärineva BPAga kokkupuudet, nõuab BPA keelustamist kõikides toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunnistab Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2015. aasta teadus- ja poliitikaaruandest lähtuvalt probleemi, mis puudutab raskmetallide migratsiooni toiduainetesse; võtab teadmiseks, et komisjon vaatab parajasti läbi nõukogu direktiivis 84/500/EMÜ (keraamika kohta) sätestatud plii ja kaadmiumi piirnorme; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku, milles kehtestatakse kaadmiumi ja plii eraldumisele madalamad piirnormid, ja peab kahetsusväärseks, et direktiivi 84/500/EMÜ muutmist ei ole parlamendis ja nõukogus veel arutatud; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toetab teadusuuringute ja innovatsioonialgatusi, mille eesmärk on töötada välja uusi toiduga kokkupuutuvates materjalides kasutamiseks sobilikke aineid, mille puhul on tõestatud nende ohutus inimeste tervisele; rõhutab, et praegu ei tohiks ohutumad alternatiivid siiski sisaldada bisfenooli S (BPS) bisfenooli A (BPA) asendajana, sest BPSi toksikoloogiline profiil võib olla sarnane BPA omaga (14); |
| --- | --- |

34.

| 35. | toetab eriti edasisi nanomaterjalide uuringuid, sest nende materjalide toime ja migratsioonivõime ning mõju kohta inimeste tervisele valitseb teaduses ikka veel ebaselgus; usub seetõttu, et nanomaterjalide kasutamiseks tuleks loamenetlus kehtestada mitte ainult plastmaterjalide, vaid kõigi toiduga kokkupuutuvate materjalide suhtes, ning hindamine ei peaks piirduma ainult pakendamata nanomaterjalidega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et turutõkked, eelkõige eri siseriiklike eeskirjade alusel taotletavad load, viivad selleni, et kaduma lähevad toiduohutuse parandamise võimalused innovatsiooni kaudu; |
| --- | --- |

36.

Jälgitavus

| 37. | on seisukohal, et vastavusdeklaratsioon võib olla tõhus vahend tagamaks, et toiduga kokkupuutuvad materjalid vastavad asjakohastele eeskirjadele, ning soovitab, et kõigi (nii ühtlustatud kui ka ühtlustamata kasutamiseeskirjadega) toiduga kokkupuutuvate materjalidega oleks kaasas vastavusdeklaratsioon ja asjakohased dokumendid, nagu see praegu on selliste toiduga kokkupuutuvate materjalide puhul, mille suhtes on vastu võetud erimeetmed; usub, et kasutamistingimused peaksid olema asjaomastes vastavusdeklaratsioonides paremini kajastatud; |
| --- | --- |

37.

| 38. | väljendab siiski kahetsust, et isegi kui vastavusdeklaratsioonid on kohustuslikud, ei ole need alati eeskirjade täitmise tagamise eesmärgil kättesaadavad, ning juhul kui need on kättesaadavad, ei ole nende kvaliteet alati piisavalt kõrge, et olla usaldusväärne alus vastavust tõendavatele dokumentidele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub üles suurendama kolmandatest riikidest toiduga kokkupuutuvate imporditud materjalide jälgitavust ja eeskirjadele vastavust, kasutades selleks nõuet esitada asjakohased ja täielikud identifitseerimisdokumendid ja vastavusdeklaratsioonid; rõhutab, et toiduga kokkupuutuvad imporditud materjalid peavad olema vastavuses ELi standarditega, kaitstes nii rahvatervist kui ka tagades ausa konkurentsi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palub komisjonil kehtestada toiduga kokkupuutuvates materjalides teadlikult kasutatavate nanomaterjalide kohustusliku märgistamise ning mahetoodete ja haavatavatele rühmadele mõeldud toodete puhul kasutatavate toiduga kokkupuutuvate materjalide kohustusliku märgistamise; |
| --- | --- |

40.

Vastavus, täitmise tagamine ja kontroll

| 41. | väljendab muret, et toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevate õigusaktide täitmist tagatakse ELis väga erinevalt; rõhutab, kui tähtis on töötada toiduga kokkupuutuvate materjalide jaoks välja ELi suunised, mis hõlbustaksid ühtlustatud ja ühtset rakendamist ning paremat eeskirjade täitmise tagamist liikmesriikides; rõhutab, et seepärast on liikmesriikide vaheline andmete jagamine väga oluline; usub, et toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitleva raammääruse täitmise tagamist peaksid täiendama muud mitteseadusandlikud poliitilised valikuvõimalused, nagu tööstusharu enesehindamine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et toiduga kokkupuutuvate materjalide ja esemete edasine ühtlustamine võib rahvatervise ühtlaselt kõrgetasemelisele kaitsele kaasa aidata; |
| --- | --- |

42.

| 43. | soovitab kehtestada toiduga kokkupuutuvate materjalide ja esemete konkreetsete kategooriate jaoks ühtse ELi analüütiliste katsete standardi, tagamaks, et ettevõtjad ja pädevad asutused terves ELis kasutaksid toiduga kokkupuutuvaid materjale katsetades sama meetodit; märgib, et ühtsete katsemeetodite kehtestamine kindlustaks toiduga kokkupuutuvate materjalide ühesuguse kohtlemise kogu siseturul, tagades nii seirestandardite paranemise ja suurema kontrolli; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et iga liikmesriigi kohustus on kontrollida ettevõtjaid, kes toodavad või impordivad toiduga kokkupuutuvaid materjale; väljendab kahetsust, et mõned liikmesriigid ei kehtesta ettevõtjatele nõuet oma äritegevus registreerida, lubades seega ettevõtjatel vastavuskontrollidest kõrvale hoiduda; palub komisjonil tagada, et need liikmesriigid, kes seda veel ei ole teinud, kehtestaksid vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 muutmisele äritegevuse ametliku registreerimise kohustuse kõigile toiduga kokkupuutuvaid materjale tootvatele või importivatele ettevõtjatele; märgib, et sobivad registreerimismehhanismid, mida võiks kasutada näitena headest tavadest, on olemas mitmes liikmesriigis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub liikmesriike üles suurendama ametlike kontrollide sagedust ja tõhusust lähtuvalt eeskirjadele mittevastavuse riskist ja kaasnevatest terviseohtudest, võttes arvesse toidu hulka, eeldatavat tarbijat ja aega, kui kaua toit on toiduga kokkupuutuva materjaliga kokkupuutes olnud, ning toiduga kokkupuutuva materjali liiki ja kõiki teisi asjakohaseid tegureid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab tungivalt, et liikmesriigid peavad vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 muutmisele tagama ühtse, põhjaliku ja süstemaatilise kontrolli tegemiseks vajalikud töötajad ja seadmed ning hoiatavad karistused mittevastavuse juhtumite puhuks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab liikmesriikide ja komisjoni vahelist tulemuslikumat koostööd ja kooskõlastamist toiduaineid ja sööta puudutava varajase hoiatamise süsteemi vallas, et tegelda ohtudega rahvatervisele kiiresti ja mõjusalt; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub komisjonil uurida täpsemalt käsitust, mis põhineb eelvalmistatud toiduga kokkupuutuvate esemete ohutuskontrollil, ning muid toiduga kokkupuutuvate esemete heakskiitmismenetlusi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | peab tervitatavaks komisjoni „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ platvormi; nõuab selle tegevuse laiendamist; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

(2)  ELT L 384, 29.12.2006, lk 75.

(3)  ELT L 12, 15.1.2011, lk 1.

(4)  PE 581.411.

(5)  PE 578.967.

(6)  Kortenkamp 2009. http://ec.europa.eu/environment/chemicals/effects/pdf/report_mixture_toxicity.pdf

(7)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-17820-2009-INIT/et/pdf

(8)  Seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm: (ELT L 354, 28.12.2013, lk 171), http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013D1386&from=EN

(9)  http://www.who.int/ceh/publications/endocrine/en/

(10)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(11)  Recent developments in the risk assessment of chemicals in food and their potential impact on the safety assessment of substances used in food contact materials – EFSA Journal 2016; 14(1):4357 [28 pp.] (Hiljutine areng toidus olevate kemikaalide riskihindamises ja nende võimalik mõju toiduga kokkupuutuvates materjalides kasutatavate ainete ohutushindamisele – EFSA väljaanne 2016, 14(1):4357 (28 lk) https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4357

(12)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

(13)  https://www.efsa.europa.eu/en/press/news/160426a?utm_content=hl&utm_source=EFSA+Newsletters&utm_campaign=3bd764133f-HL_20160428&utm_medium=email&utm_term=0_7ea646dd1d-3bd764133f-63626997.

(14)  Committee for Socio-economic Analysis (SEAC), Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on Bisphenol A, p.13. (Sotsiaalmajandusliku analüüsi komitee (SEAC) arvamus XV lisa käsitleva toimiku kohta, milles tehakse ettepanek bisfenool A suhtes piirangute kehtestamiseks, lk 13), http://www.echa.europa.eu/documents/10162/13641/bisphenol_a_seac_draft_opinion_en.pdf

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/65 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/65

---

P8_TA(2016)0385

ELi õiguse kohaldamise järelevalve 2014. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (2015/2326(INI))

(2018/C 215/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitlevat 32. aastaaruannet (2014) (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitlevat 32. aastaaruannet (2014) (COM(2015)0329),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ hindamise aruanne“ (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ hindamise aruanne“ (COM(2010)0070),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ teine hindamisaruanne“ (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ teine hindamisaruanne“ (COM(2011)0930),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist, milles käsitletakse suhtlemist ühenduse õiguse rikkumiste kohta kaebuse esitanuga (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist, milles käsitletakse suhtlemist ühenduse õiguse rikkumiste kohta kaebuse esitanuga (COM(2002)0141),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2012. aasta teatist „Liidu õiguse kohaldamise kohta kaebuse esitanuga suhtlemise ajakohastamine“ (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2012. aasta teatist „Liidu õiguse kohaldamise kohta kaebuse esitanuga suhtlemise ajakohastamine“ (COM(2012)0154),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet,

| — | võttes arvesse institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel,

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande (2012–2013) kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande (2012–2013) kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0262/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0262/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu (ELi) lepingu artikli 17 kohaselt on komisjoni peamise ülesandena sätestatud aluslepingute täitmise järelevalve; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu (ELi) lepingu artikli 17 kohaselt on komisjoni peamise ülesandena sätestatud aluslepingute täitmise järelevalve;

| B. | arvestades, et vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 1 on Euroopa Liidu põhiõiguste hartal aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud ning see on ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele liidu õiguse kohaldamise korral (harta artikli 51 lõige 1); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 1 on Euroopa Liidu põhiõiguste hartal aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud ning see on ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele liidu õiguse kohaldamise korral (harta artikli 51 lõige 1);

| C. | arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 258 esimesele ja teisele lõigule esitab komisjon liikmesriigile põhjendatud arvamuse, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust, ning komisjon võib anda asja Euroopa Liidu Kohtusse, kui asjaomane riik ei järgi seda arvamust komisjoni seatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 258 esimesele ja teisele lõigule esitab komisjon liikmesriigile põhjendatud arvamuse, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust, ning komisjon võib anda asja Euroopa Liidu Kohtusse, kui asjaomane riik ei järgi seda arvamust komisjoni seatud tähtaja jooksul;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppes sätestatakse kõiki ametliku teatamise kirjal põhinevaid rikkumismenetlusi käsitleva teabe jagamine, kuid ei hõlmata mitteametlikku EU Piloti menetlust, mis eelneb ametlike rikkumismenetluste algatamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppes sätestatakse kõiki ametliku teatamise kirjal põhinevaid rikkumismenetlusi käsitleva teabe jagamine, kuid ei hõlmata mitteametlikku EU Piloti menetlust, mis eelneb ametlike rikkumismenetluste algatamisele;

| E. | arvestades, et komisjon toetub ELi lepingu artikli 4 lõikele 3 ning liidu ja liikmesriikide lojaalse koostöö põhimõttele, et jõustada oma vaikimiskohustus liikmesriikide suhtes EU Piloti menetluste ajal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon toetub ELi lepingu artikli 4 lõikele 3 ning liidu ja liikmesriikide lojaalse koostöö põhimõttele, et jõustada oma vaikimiskohustus liikmesriikide suhtes EU Piloti menetluste ajal;

| F. | arvestades, et EU Piloti menetluste eesmärk on soodustada tihedamat ja sidusamat koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kõrvaldada ELi õiguse rikkumised varajases etapis, et – võimaluse korral – vältida vajadust kasutada ametlikke rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EU Piloti menetluste eesmärk on soodustada tihedamat ja sidusamat koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kõrvaldada ELi õiguse rikkumised varajases etapis, et – võimaluse korral – vältida vajadust kasutada ametlikke rikkumismenetlusi;

| G. | arvestades, et 2014. aastal sai komisjon 3 715 kaebust võimalike ELi õiguse rikkumiste kohta, kusjuures liikmesriikidest esitati kõige rohkem kaebusi Hispaania (553), Itaalia (475) ja Saksamaa (276) vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2014. aastal sai komisjon 3 715 kaebust võimalike ELi õiguse rikkumiste kohta, kusjuures liikmesriikidest esitati kõige rohkem kaebusi Hispaania (553), Itaalia (475) ja Saksamaa (276) vastu;

| H. | arvestades, et 2014. aastal algatas komisjon 893 uut rikkumismenetlust, kusjuures liikmesriikidest oli kõige rohkem pooleliolevaid rikkumismenetlusi Kreeka (89), Itaalia (89) ja Hispaania (86) suhtes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2014. aastal algatas komisjon 893 uut rikkumismenetlust, kusjuures liikmesriikidest oli kõige rohkem pooleliolevaid rikkumismenetlusi Kreeka (89), Itaalia (89) ja Hispaania (86) suhtes;

| I. | arvestades, et ELi põhiõiguste harta artiklis 41 on määratletud õigus heale haldusele kui igaühe õigus sellele, et liidu institutsioonid käsitlevad tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ja mõistliku aja jooksul, ning arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 298 on sätestatud, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi põhiõiguste harta artiklis 41 on määratletud õigus heale haldusele kui igaühe õigus sellele, et liidu institutsioonid käsitlevad tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ja mõistliku aja jooksul, ning arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 298 on sätestatud, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus;

| 1. | tuletab meelde, et vastavalt ELi lepingu artiklile 17 on komisjoni ülesanne tagada, et kohaldatakse liidu õigust, sealhulgas ELi põhiõiguste hartat (ELi lepingu artikli 6 lõige 1), mille sätted kehtivad liidu institutsioonide, organite ja asutuste ning liikmesriikide suhtes liidu õiguse kohaldamise korral; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab, et esmane vastutus ELi õiguse nõuetekohase rakendamise ja kohaldamise eest lasub liikmesriikidel, kuid rõhutab, et see ei vabasta ELi institutsioone kohustusest järgida ELi esmast õigust, kui nad loovad ELi teisest õigust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et komisjonil on oluline roll ELi õiguse kohaldamise kontrollimisel ja selle kohta igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitamisel; kutsub komisjoni üles jätkama aktiivselt erinevate uute vahendite väljatöötamist, et parandada ELi õiguse rakendamist, jõustamist ja järgimist liikmesriikides, ning lisama oma järgmisesse aastaaruandesse lisaks ELi direktiivide rakendamist käsitlevale teabele ka teabe ELi määruste rakendamise kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab, et esmane vastutus ELi õiguse nõuetekohase rakendamise ja kohaldamise eest lasub liikmesriikidel, ning rõhutab, et ELi õiguse rakendamisel peavad liikmesriigid järgima täielikult ka põhiväärtusi ja -õigusi, mis on sätestatud aluslepingutes ja ELi põhiõiguste hartas; tuletab meelde, et ELi õiguse rakendamise järelevalve ja hindamine on komisjoni ülesanne; kutsub selleks liikmesriike veel kord üles kasutama süstemaatiliselt vastavustabeleid, kuid rõhutab, et see ei vabasta ELi institutsioone kohustusest järgida ELi esmast õigust, kui nad loovad ELi teisest õigust; nendib vajadust kasutada oma rakendusaruandeid valdkondlike õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, et ka Euroopa Parlamendil on sellega seoses tähtis roll, kui ta teostab poliitilist kontrolli komisjoni jõustamismeetmete üle, kontrollib ELi õiguse rakendamise järelevalve aastaaruandeid ja võtab vastu asjakohaseid resolutsioone; arvab, et Euroopa Parlament saaks ELi õigusaktide õigeaegsele ja nõuetekohasele ülevõtmisele veelgi rohkem kaasa aidata, jagades riikide parlamentidega varem loodud ühenduste kaudu seadusandlikku otsustusprotsessi puudutavaid ekspertteadmisi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et ELi õiguse õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine riiklikku õigusse ning selge siseriiklik õigusraamistik peaksid olema liikmesriikide prioriteedid, et vältida ELi õiguse rikkumisi ning viia nii üksikisikute kui ka ettevõteteni ELi õiguse tõhusast ja tulemuslikust kohaldamisest saadav kasu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et sotsiaalpartneritel, kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja muudel sidusrühmadel on oluline roll õigusaktide loomisel ning järelevalvel liikmesriikides ELi õiguse ülevõtmise ja kohaldamisega seotud puudujääkide üle ja nendest teatamisel; märgib, et komisjon on tunnistanud sidusrühmade rolli ja võtnud 2014. aastal kasutusele uued vahendid, mis seda protsessi hõlbustavad; ergutab sidusrühmi jääma ka edaspidi selles suhtes valvsaks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnistab mõju, mida ELi õiguse tulemuslik kohaldamine avaldab ELi institutsioonide usaldusväärsuse tugevdamisele; väljendab heameelt selle üle, kui oluliseks on komisjoni aastaaruandes peetud kodanike, ettevõtete ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esitatud petitsioone kui Lissaboni lepingus sätestatud põhiõigust, Euroopa kodakondsuse tähtsat elementi ja olulist teisest vahendit, millega teostada järelevalvet ELi õiguse kohaldamise üle ja tuvastada selles võimalikke puudujääke seeläbi, et kodanikel on – lisaks demokraatia peamistele väljendusviisidele, valimistele ja rahvahääletustele – võimalik otse väljendada oma seisukohti ja kogemusi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et õigusaktide ebarealistlikud rakendamistähtajad võivad tuua kaasa selle, et liikmesriikidel ei olegi võimalik neid järgida, mis tähendab hilinenud kohaldamise vaikivat heakskiitmist; kutsub ELi institutsioone üles leppima määruste ja direktiivide rakendamiseks kokku sobivamates tähtaegades, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse vajalikke kontrollimis- ja konsulteerimisaegu; on veendunud, et komisjon peaks aruanded, muutused ja õigusaktide läbivaatamised esitama kaasseadusandjate poolt kokku lepitud tähtajaks ja vastavalt asjaomastes õigusaktides sätestatule; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt asjaolu üle, et uus institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe sisaldab sätteid, mille eesmärk on parandada ELi õiguse rakendamist ja kohaldamist ning ergutada sellega seoses struktureeritumat koostööd; toetab kokkuleppes väljendatud nõudmist, et märgitaks paremini ära siseriiklikud meetmed, mis ei ole rangelt seotud liidu õigusaktidega (ülereguleerimise nime all tuntud tava); rõhutab, et tähtis on parandada ülevõtmist ning et liikmesriigid peavad teatama ja selgelt ära märkima siseriiklikud meetmed, mis täiendavad Euroopa direktiive; rõhutab, et ELi õigusakte kohaldades peaksid liikmesriigid vältima tarbetu koormuse lisamist ELi õigusaktidele, kuna see toob kaasa ELi seadusandliku tegevuse vääritimõistmise ja suurendab kodanike hulgas õigustamatut euroskeptitsismi; juhib siiski tähelepanu sellele, et see ei mõjuta mingil viisil liikmesriikide õigust võtta riigi tasandil vastu ELi tasandil kokkulepitutest kõrgemad sotsiaal- ja keskkonnastandardid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et Euroopa Parlamendil peaks olema tugevam roll, kui analüüsitakse seda, kuidas läbirääkijariigid ja need riigid, kellel on Euroopa Liiduga assotsieerimislepingud, järgivad ELi õigust; teeb sellega seoses ettepaneku anda nendele riikidele sobivat abi nende riikide parlamentidega ELi õiguse järgimise ja kohaldamise alal tehtava kestva koostöö vormis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb ettepaneku, et vastuseks komisjoni esitatavatele iga-aastastele eduaruannetele peaks Euroopa Parlament koostama kõigi kandidaatriikide kohta tõelisi raporteid, mitte ainult resolutsioone, et anda kõigile asjaomastele parlamendikomisjonidele võimalus esitada arvamus; on arvamusel, et komisjon peaks jätkama eduaruannete esitamist kõigi Euroopa naabruses asuvate riikide kohta, kes on allkirjastanud assotsieerimislepingud, et Euroopa Parlament saaks tõsiselt ja süstemaatiliselt hinnata nende riikide edusamme assotsieerimiskavaga seotud ELi õigustiku rakendamisel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb heameelt komisjoni 32. aastaaruande üle, milles käsitletakse ELi õiguse kohaldamise järelevalvet, ning märgib, et keskkond, transport ning siseturg ja teenused olid 2013. aastal need poliitikavaldkonnad, kus enamus rikkumismenetlusi jäi 2014. aastaks avatuks; märgib samuti, et 2014. aastal olid keskkond, tervis, tarbijakaitse, liikuvus ja transport taas need poliitikavaldkonnad, kus alustati kõige rohkem uusi rikkumismenetlusi; ergutab komisjoni institutsioonidevahelise läbipaistvuse tagamise huvides võimaldama Euroopa Parlamendile paremat juurdepääsu juhtumitele, mis on seotud ELi õiguse rikkumisega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et aastaaruande kohaselt on viimase viie aasta jooksul ametlike rikkumismenetluste arv vähenenud ning see näitab komisjoni sõnul seda, kui tõhus on EU Piloti kaudu läbi viidud struktureeritud dialoog liikmesriikidega; on siiski arvamusel, et viimastel aastatel toimunud ja eelseisvatel aastatel oodatav vähenemine on peamiselt tingitud komisjoni uute seadusandlike ettepanekute arvu pidevast vähenemisest; osutab sellele, et komisjon ei vii läbi EU Piloti menetlusi direktiivide hilise ülevõtmise korral; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et see järelhindamine ei vabasta komisjoni kohustusest teostada tõhusat ja õigeaegset järelevalvet ELi õigusaktide kohaldamise ja rakendamise üle, ning märgib, et parlament võiks olla abiks õigusaktide rakendamise läbivaatamisel komisjoni kontrollimise abil; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et aastaaruande kohaselt näitavad EU Piloti raames avatud uute toimikute arvu suurenemine vaatlusalusel perioodil ja pooleliolevate rikkumisjuhtumite arvu vähenemine, et EU Piloti süsteem on tõestanud oma kasulikkust ja sellel on olnud positiivne mõju, kuna see edendab ELi õiguse tõhusamat jõustamist; kordab siiski, et ELi õiguse jõustamine ei ole piisavalt läbipaistev ning kaebuse esitanutel ja huvitatud isikutel ei ole selle üle tegelikku kontrolli, ning peab kahetsusväärseks, et vaatamata korduvatele taotlustele ei ole EU Piloti menetlust ja pooleliolevaid juhtumeid käsitlev teave Euroopa Parlamendi jaoks endiselt piisavalt kättesaadav; palub komisjonil sellega seoses tagada suurem läbipaistvus EU Piloti menetlust ja pooleliolevaid juhtumeid puudutava teabe osas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et ELi õiguse täitmata jätmise eest määratavad rahalised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad, võtma arvesse korduvaid rikkumisi samas valdkonnas ning austama liikmesriikide seaduslikke õigusi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidus, mis on rajatud õigusriigi põhimõttele ning õigusaktide kindlusele ja prognoositavusele, peavad ELi kodanikud õigusega saama esimestena selget, arusaadavat, läbipaistvat ja õigeaegset teavet (interneti ja muude vahendite kaudu) selle kohta, kas ja millised siseriiklikud õigusnormid on ELi õigusaktide ülevõtmisel vastu võetud ning millised riigiasutused vastutavad nende nõuetekohase rakendamise tagamise eest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles ühendama kõik erinevad portaalid, juurdepääsupunktid ja teabesaidid üheks väravaks, mis annab kodanikele hõlpsa juurdepääsu veebipõhisele kaebuste esitamise vormile ja kasutajasõbralikule teabele rikkumismenetluste kohta; kutsub ühtlasi komisjoni üles lisama oma järgmisesse järelevalvearuandesse üksikasjalikuma teabe nende portaalide kasutamise kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et komisjoni ja Euroopa Parlamendi lojaalne koostöö on mõlema kohustus; nõuab seetõttu Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe läbivaatamist, et teavet EU Piloti menetluste kohta saaks esitada (konfidentsiaalse) dokumendina liidu õiguse tõlgendamise ja kohaldamise eest vastutavale parlamendikomisjonile; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis (2) nõudis Euroopa Parlament Euroopa haldusmenetlusõigust käsitleva ELi määruse vastuvõtmist vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 298, kuid hoolimata asjaolust, et resolutsioon võeti vastu valdava enamuse toetusel (572 poolt- ja 16 vastuhäält ning erapooletuid oli 12), parlamendi nõudmisele komisjoni ettepanekut ei järgnenud; palub komisjonil Euroopa Parlamendi resolutsioon uuesti läbi vaadata, et esitada ettepanek seadusandliku akti vastuvõtmiseks seoses haldusmenetlusõigusega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab kahetsusväärseks eelkõige asjaolu, et ei ole võetud järelmeetmeid seoses nõudmisega koostada siduvad eeskirjad määrusena, milles sätestatakse rikkumismenetluse ja sellele eelneva menetluse eri aspektid, sealhulgas teatised, siduvad tähtajad, õigus ärakuulamisele, põhjuste märkimise kohustus ning iga isiku õigus oma toimikuga tutvuda, et tugevdada kodanike õigusi ja tagada läbipaistvus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab sellega seoses meelde, et õiguskomisjon on moodustanud uue haldusõiguse töörühma, mis tegi otsuse töötada komisjoni inspireerimiseks välja tegelik määruse eelnõu liidu haldusasutuste haldusmenetluse kohta, mitte sellepärast, et komisjoni algatusõigus kahtluse alla seada, vaid näitamiseks, et selline määrus oleks nii kasulik kui ka rakendatav; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on arvamusel, et selle määruse eelnõu eesmärk ei ole mitte ELi kehtivate õigusaktide asendamine, vaid nende täiendamine, kui esineb lünki või probleeme tõlgendamisel, ning kehtivate eeskirjade tõlgendamise selgemaks ja sidusamaks muutmine kodanike ja ettevõtete ning haldusasutuste ja nende töötajate hüvanguks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab seepärast veel kord, et komisjon esitaks Euroopa haldusmenetlusõiguse kohta seadusandliku ettepaneku, võttes arvesse samme, mida Euroopa Parlament on kõnealuses valdkonnas seni astunud; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et ELi institutsioone seovad aluslepingud ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta isegi siis, kui nad tegutsevad rahvusvaheliste laenuandjate rühmade (nn troikade) liikmetena; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles muutma ELi õiguse järgimine tõeliseks poliitiliseks prioriteediks ja püüdlema selle poole tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga, kelle kohustus on a) nõuda komisjonilt poliitilist vastutust ning b) kaasseadusandjana ja oma seadusandliku tegevuse pidevaks parandamiseks tagada enda täielik teavitamine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toetab seda, et Euroopa Parlamendis loodaks liikmesriikides ELi õiguse kohaldamise järelevalveks menetlus, mille abil oleks võimalik analüüsida rikkumisi riigipõhiselt ning milles arvestataks asjaolu, et asjaomased alalised komisjonid parlamendis kontrollivad ELi õiguse kohaldamist oma vastavas pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0322.

(2)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 17.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/70

---

P8_TA(2016)0386

Geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemnete turule laskmine

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (D046173/01 – 2016/2919(RSP))

(2018/C 215/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (D046173/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (D046173/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 19. mai 2005. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 19. mai 2005. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta arvamust (3), millega ajakohastatakse riskihindamise järeldusi ja riskijuhtimise alaseid soovitusi seoses putukkahjurite suhtes resistentse geneetiliselt muundatud maisiga MON 810, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta arvamust (3), millega ajakohastatakse riskihindamise järeldusi ja riskijuhtimise alaseid soovitusi seoses putukkahjurite suhtes resistentse geneetiliselt muundatud maisiga MON 810,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust (4), millega täiendatakse keskkonnaohu hindamise järeldusi ja riskijuhtimise alaseid soovitusi seoses putukkahjurite suhtes resistentse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 ja MON 810 viljelemisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust (4), millega täiendatakse keskkonnaohu hindamise järeldusi ja riskijuhtimise alaseid soovitusi seoses putukkahjurite suhtes resistentse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 ja MON 810 viljelemisega,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 28. mai 2015. aasta teaduslikku arvamust, millega ajakohastatakse riskijuhtimise alaseid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsealuste mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 28. mai 2015. aasta teaduslikku arvamust, millega ajakohastatakse riskijuhtimise alaseid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsealuste mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (6) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (6) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (7),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et äriühing Syngenta Seeds SAS (endine Novartis Seeds) (edaspidi „taotleja“) esitas 1996. aastal Prantsusmaa pädevale asutusele taotluse (viide C/F/96/05.10) geneetiliselt muundatud maisi Bt11 nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ (8) kohaselt turule laskmiseks; arvestades, et 2003. aastal esitati direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt ajakohastatud taotlus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et äriühing Syngenta Seeds SAS (endine Novartis Seeds) (edaspidi „taotleja“) esitas 1996. aastal Prantsusmaa pädevale asutusele taotluse (viide C/F/96/05.10) geneetiliselt muundatud maisi Bt11 nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ (8) kohaselt turule laskmiseks; arvestades, et 2003. aastal esitati direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt ajakohastatud taotlus;

| B. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis Bt11 tekib valk Cry1Ab, mis on Bt proteiin (saadud toimeaine Bacillus thuringiensise alamliigist kurstakist), mis annab resistentsuse Ostrinia nubilalise ja Sesamia nonagrioidese suhtes, ja valk PAT, mis annab resistentsuse ammooniumglüfosinaadipõhiste herbitsiidide suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis Bt11 tekib valk Cry1Ab, mis on Bt proteiin (saadud toimeaine Bacillus thuringiensise alamliigist kurstakist), mis annab resistentsuse Ostrinia nubilalise ja Sesamia nonagrioidese suhtes, ja valk PAT, mis annab resistentsuse ammooniumglüfosinaadipõhiste herbitsiidide suhtes;

| C. | arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et ainete puhul, mis on juba heaks kiidetud, kohaldatakse välistamiskriteeriume siis, kui luba on vaja uuendada; arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 2017. aastal; arvestades, et 2017. aastal peaks glufosinaadi kasutamine seetõttu põhimõtteliselt lõppema; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et ainete puhul, mis on juba heaks kiidetud, kohaldatakse välistamiskriteeriume siis, kui luba on vaja uuendada; arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 2017. aastal; arvestades, et 2017. aastal peaks glufosinaadi kasutamine seetõttu põhimõtteliselt lõppema;

| D. | arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 26c lõike 2 kohaselt on geneetiliselt muundatud maisi Bt11 kasvatamine keelatud järgmistel territooriumitel: Valloonia (Belgia), Bulgaaria, Taani, Saksamaa (välja arvatud teadusuuringute eesmärgil), Kreeka, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Sloveenia, Põhja-Iirimaa (Ühendkuningriik), Šotimaa (Ühendkuningriik), Wales (Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 26c lõike 2 kohaselt on geneetiliselt muundatud maisi Bt11 kasvatamine keelatud järgmistel territooriumitel: Valloonia (Belgia), Bulgaaria, Taani, Saksamaa (välja arvatud teadusuuringute eesmärgil), Kreeka, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Sloveenia, Põhja-Iirimaa (Ühendkuningriik), Šotimaa (Ühendkuningriik), Wales (Ühendkuningriik);

| E. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti hinnangul on tõendatud, et umbes 95–99 % õhus levivast õietolmust langeb maha tolmuallikast 50 m raadiuses, kuigi vertikaalsed tuuleiilid või puhangud õietolmu mahalangemise ajal võivad tõsta selle kõrgele õhku ja levitada seda mitme kilomeetrini küündivate vahemaade taha; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti hinnangul on tõendatud, et umbes 95–99 % õhus levivast õietolmust langeb maha tolmuallikast 50 m raadiuses, kuigi vertikaalsed tuuleiilid või puhangud õietolmu mahalangemise ajal võivad tõsta selle kõrgele õhku ja levitada seda mitme kilomeetrini küündivate vahemaade taha;

| F. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti ühes 2005. aasta arvamuses oldi seisukohal, et maisil puuduvad Euroopas ristamiskõlblikud looduslikud sugulasliigid, mistõttu ollakse hetkel arvamusel, et ei ole oodata, et viljelemise ja levikuga kaasneks soovimatu keskkonnamõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti ühes 2005. aasta arvamuses oldi seisukohal, et maisil puuduvad Euroopas ristamiskõlblikud looduslikud sugulasliigid, mistõttu ollakse hetkel arvamusel, et ei ole oodata, et viljelemise ja levikuga kaasneks soovimatu keskkonnamõju;

| G. | arvestades, et Hispaanias esineb hariliku maisi eelkäijat teosintet alates 2009. aastast; arvestades, et teosinte populatsioonid võivad võtta üle geneetiliselt transgeense DNA, mis pärineb geneetiliselt muundatud maisilt MON 810, mida kasvatatakse osades Hispaania piirkondades, kus teosinte kiiresti levib; arvestades, et võib toimuda geenisiire teosintesse, mis paneb ta tootma Bt-toksiini, ja annab maisi ja teosinte hübriididele võrreldes kohalike teosinte taimedega suurema kohastumisvõime; arvestades, et selline sündmuste käik tähendab tõsist ohtu nii põllumajandustootjatele kui ka keskkonnale; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hispaanias esineb hariliku maisi eelkäijat teosintet alates 2009. aastast; arvestades, et teosinte populatsioonid võivad võtta üle geneetiliselt transgeense DNA, mis pärineb geneetiliselt muundatud maisilt MON 810, mida kasvatatakse osades Hispaania piirkondades, kus teosinte kiiresti levib; arvestades, et võib toimuda geenisiire teosintesse, mis paneb ta tootma Bt-toksiini, ja annab maisi ja teosinte hübriididele võrreldes kohalike teosinte taimedega suurema kohastumisvõime; arvestades, et selline sündmuste käik tähendab tõsist ohtu nii põllumajandustootjatele kui ka keskkonnale;

| H. | arvestades, et Hispaania pädevad ametiasutused teavitasid komisjoni teosinte esinemisest Hispaania maisipõldudel, sealhulgas väga piiratud esinemisest geneetiliselt muundatud maisi põldudel; arvestades, et kättesaadavate andmete kohaselt on teosintet leitud ka Prantsusmaal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Hispaania pädevad ametiasutused teavitasid komisjoni teosinte esinemisest Hispaania maisipõldudel, sealhulgas väga piiratud esinemisest geneetiliselt muundatud maisi põldudel; arvestades, et kättesaadavate andmete kohaselt on teosintet leitud ka Prantsusmaal;

| I. | arvestades, et 13. juulil 2016 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil hinnata 2016. aasta septembri lõpuks, kas olemasoleva teadusliku kirjanduse ja muude asjakohaste andmete kohaselt esineb uusi tõendeid, mis muudaksid järeldusi ja soovitusi Euroopa Toiduohutusameti teaduslikes arvamustes, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810, Bt11, 1507 ja GA21 kasvatamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 13. juulil 2016 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil hinnata 2016. aasta septembri lõpuks, kas olemasoleva teadusliku kirjanduse ja muude asjakohaste andmete kohaselt esineb uusi tõendeid, mis muudaksid järeldusi ja soovitusi Euroopa Toiduohutusameti teaduslikes arvamustes, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810, Bt11, 1507 ja GA21 kasvatamist;

| J. | arvestades, et oma rakendusotsuse eelnõu punktis 24 märgib komisjon kohaliku suremuse määra osas, et Euroopa Toiduohutusamet hindas kahte nn vastuvõetavat kohaliku suremuse määra (0,5 % ja 1 %); arvestades, et oma 28. mai 2015. aasta teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse riskijuhtimise alaseid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsealuste mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga, märkis Euroopa Toiduohutusamet sellele vaatamata selgelt, et Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon kasutab kõiki selgituseks toodud konkreetseid kaitsetasemeid ainult näitena ning et kõik kohaldatavad künnised peavad vajaduse korral olema vabalt kehtestatavad ja muudetavad ELis kasutatavate kaitse-eeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oma rakendusotsuse eelnõu punktis 24 märgib komisjon kohaliku suremuse määra osas, et Euroopa Toiduohutusamet hindas kahte nn vastuvõetavat kohaliku suremuse määra (0,5 % ja 1 %); arvestades, et oma 28. mai 2015. aasta teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse riskijuhtimise alaseid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsealuste mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga, märkis Euroopa Toiduohutusamet sellele vaatamata selgelt, et Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon kasutab kõiki selgituseks toodud konkreetseid kaitsetasemeid ainult näitena ning et kõik kohaldatavad künnised peavad vajaduse korral olema vabalt kehtestatavad ja muudetavad ELis kasutatavate kaitse-eeskirjade kohaselt;

| K. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõus on valitud kohaliku suremuse määr alla 0,5 % ning otsuse lisas nähakse ette, et isoleerimiskaugus Bt11 maisipõllu ja direktiivi 2004/35/EÜ artikli 2 lõike 3 kohaselt kaitstud elupaiga vahel on vähemalt 5 meetrit, kuigi, nagu juba kinnitatud, on Euroopa Toiduohutusameti arvamuses hetkel selgelt öeldud, et isegi väga tundlike mittesihtliblikaliste vastsete kohaliku suremuse vähendamiseks alla 0,5 % oleks vaja kehtestada kaitsealuse elupaiga ja lähima maisi Bt11 / MON 810 põllu vahel 20-meetrine isoleerimiskaugus, mis on neli korda suurem kui komisjon välja pakkus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõus on valitud kohaliku suremuse määr alla 0,5 % ning otsuse lisas nähakse ette, et isoleerimiskaugus Bt11 maisipõllu ja direktiivi 2004/35/EÜ artikli 2 lõike 3 kohaselt kaitstud elupaiga vahel on vähemalt 5 meetrit, kuigi, nagu juba kinnitatud, on Euroopa Toiduohutusameti arvamuses hetkel selgelt öeldud, et isegi väga tundlike mittesihtliblikaliste vastsete kohaliku suremuse vähendamiseks alla 0,5 % oleks vaja kehtestada kaitsealuse elupaiga ja lähima maisi Bt11 / MON 810 põllu vahel 20-meetrine isoleerimiskaugus, mis on neli korda suurem kui komisjon välja pakkus;

| L. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti 28. mail 2015. aastal vastu võetud teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse riskijuhtimise alaseid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsealuste mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga, on öeldud, et praegustest andmetest ei piisa Bt-ga kokkupuutest põhjustatud vastsete suremuse osakaalu määramiseks üldise suremuse kontekstis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti 28. mail 2015. aastal vastu võetud teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse riskijuhtimise alaseid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsealuste mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga, on öeldud, et praegustest andmetest ei piisa Bt-ga kokkupuutest põhjustatud vastsete suremuse osakaalu määramiseks üldise suremuse kontekstis;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõuga ületatakse direktiivis 2001/18/EÜ sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab Euroopa Toiduohutusameti riskihinnangut GMO-maisi kasvatamise kohta ja komisjoni esitatud riskijuhtimise alaseid soovitusi puudulikuks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu õigusega, kuna ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ eesmärgile, mille kohaselt tuleb ettevaatuspõhimõtet järgides ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnormid ning tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitse, kui geneetiliselt muundatud organisme viiakse keskkonda muul eesmärgil kui nende turuleviimine ühenduses ja kui ühenduses viiakse geneetiliselt muundatud organisme turule toodetena või toodete koostises; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

(2)  Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to the notification (Reference C/F/96/05.10) for the placing on the market of insect-tolerant genetically modified maize Bt11, for cultivation, feed and industrial processing, under Part C of Directive 2001/18/EC from Syngenta Seeds, The EFSA Journal (2005) 213, 1-33.

(3)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion updating the risk assessment conclusions and risk management recommendations on the genetically modified insect resistant maize MON 810. EFSA Journal 2012; 10(12):3017 [98 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(4)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion supplementing the conclusions of the environmental risk assessment and risk management recommendations for the cultivation of the genetically modified insect resistant maize Bt11 and MON 810. EFSA Journal 2012; 10(12):3016 [32 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3016.

(5)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion updating risk management recommendations to limit exposure of non-target Lepidoptera of conservation concern in protected habitats to Bt-maize pollen. EFSA Journal 2015; 13(7):4127 [31 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2015.4127.

(6)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0036.

(8)  Nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiiv 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/73

---

P8_TA(2016)0387

Geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemnete turule laskmine

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) seemned (D046172/00 – 2016/2920(RSP))

(2018/C 215/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) seemned (D046172/00, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) seemned (D046172/00,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti viimati 24. veebruaril 2012. aastal muudetud teaduslikku arvamust, millega ajakohastatakse keskkonnaohu hindamise järeldusi ja riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi seoses viljelemise eesmärgil kasutatava kahjuresistentse maisiga 1507 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti viimati 24. veebruaril 2012. aastal muudetud teaduslikku arvamust, millega ajakohastatakse keskkonnaohu hindamise järeldusi ja riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi seoses viljelemise eesmärgil kasutatava kahjuresistentse maisiga 1507 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 18. oktoobri 2012. aasta teaduslikku arvamust, millega täiendatakse keskkonnaohu hindamise järeldusi ja riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi seoses viljelemise eesmärgil kasutatava kahjuresistentse maisiga 1507 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 18. oktoobri 2012. aasta teaduslikku arvamust, millega täiendatakse keskkonnaohu hindamise järeldusi ja riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi seoses viljelemise eesmärgil kasutatava kahjuresistentse maisiga 1507 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust, millega ajakohastatakse keskkonnaohu hindamise järeldusi ja riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi seoses geneetiliselt muundatud kahjuresistentse maisiga MON 810 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust, millega ajakohastatakse keskkonnaohu hindamise järeldusi ja riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi seoses geneetiliselt muundatud kahjuresistentse maisiga MON 810 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust, millega täiendatakse keskkonnaohu hindamise järeldusi ja riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi seoses viljelemise eesmärgil kasutatava geneetiliselt muundatud kahjuresistentse maisiga Bt11 ja MON 810 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust, millega täiendatakse keskkonnaohu hindamise järeldusi ja riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi seoses viljelemise eesmärgil kasutatava geneetiliselt muundatud kahjuresistentse maisiga Bt11 ja MON 810 (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 28. mai 2015. aasta teaduslikku arvamust, millega uuendatakse riskijuhtimissoovitusi kaitsealustes elupaikades elavate, kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuute piiramiseks Bt-maisi õietolmuga (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 28. mai 2015. aasta teaduslikku arvamust, millega uuendatakse riskijuhtimissoovitusi kaitsealustes elupaikades elavate, kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuute piiramiseks Bt-maisi õietolmuga (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (7) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (7) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (8),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et äriühingud Pioneer Overseas Corporation ja Dow AgroSciences Europe Ltd esitasid 2001. aastal Hispaania pädevale asutusele taotluse (viide C/ES/01/01) geneetiliselt muundatud maisi 1507 nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kohaselt turule laskmiseks (9); arvestades, et 2003. aastal esitati direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt uuendatud taotlus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et äriühingud Pioneer Overseas Corporation ja Dow AgroSciences Europe Ltd esitasid 2001. aastal Hispaania pädevale asutusele taotluse (viide C/ES/01/01) geneetiliselt muundatud maisi 1507 nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kohaselt turule laskmiseks (9); arvestades, et 2003. aastal esitati direktiivi 2001/18/EÜ kohaselt uuendatud taotlus;

| B. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis 1507 tekib valk Cry1F, mille puhul on tegemist valguga Bt (mis on saadud toimeaine Bacillus thuringiensis`e alamliigist kurstaki), mis annab resistentsuse Ostrinia nubilalise ja teatavate teiste liblikalistest kahjurite suhtes, nagu Sesamia spp, Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon ja Diatraea grandiosella, ning valk Pat, mis annab sellele resistentsuse herbitsiidi glufosinaatammooniumi suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis 1507 tekib valk Cry1F, mille puhul on tegemist valguga Bt (mis on saadud toimeaine Bacillus thuringiensis`e alamliigist kurstaki), mis annab resistentsuse Ostrinia nubilalise ja teatavate teiste liblikalistest kahjurite suhtes, nagu Sesamia spp, Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon ja Diatraea grandiosella, ning valk Pat, mis annab sellele resistentsuse herbitsiidi glufosinaatammooniumi suhtes;

| C. | arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et ainete puhul, mis on juba heaks kiidetud, kohaldatakse välistamiskriteeriume siis, kui luba on vaja uuendada; arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 2017. aastal; arvestades, et 2017. aastal peaks glufosinaadi kasutamine seetõttu põhimõtteliselt lõppema; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et ainete puhul, mis on juba heaks kiidetud, kohaldatakse välistamiskriteeriume siis, kui luba on vaja uuendada; arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 2017. aastal; arvestades, et 2017. aastal peaks glufosinaadi kasutamine seetõttu põhimõtteliselt lõppema;

| D. | arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 26c lõike 2 kohaselt on geneetiliselt muundatud maisi 1507 kasvatamine keelatud järgmistel territooriumitel: Valloonia (Belgia); Bulgaaria; Taani; Saksamaa (välja arvatud teadusuuringute eesmärgil); Kreeka; Prantsusmaa; Horvaatia; Itaalia; Küpros; Läti; Leedu; Luksemburg; Ungari; Malta; Madalmaad; Austria; Poola; Sloveenia; Põhja-Iirimaa (Ühendkuningriik); Šotimaa (Ühendkuningriik); Wales (Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 26c lõike 2 kohaselt on geneetiliselt muundatud maisi 1507 kasvatamine keelatud järgmistel territooriumitel: Valloonia (Belgia); Bulgaaria; Taani; Saksamaa (välja arvatud teadusuuringute eesmärgil); Kreeka; Prantsusmaa; Horvaatia; Itaalia; Küpros; Läti; Leedu; Luksemburg; Ungari; Malta; Madalmaad; Austria; Poola; Sloveenia; Põhja-Iirimaa (Ühendkuningriik); Šotimaa (Ühendkuningriik); Wales (Ühendkuningriik);

| E. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti hinnangul on tõendatud, et umbes 95–99 % õhus levivast õietolmust langeb maha tolmuallikast 50 meetri raadiuses, kuigi vertikaalsed tuuleiilid ja või puhangud õietolmu mahalangemise ajal võivad tõsta selle kõrgele õhku ja levitada seda kuni mitme kilomeetrini küündivate vahemaade taha; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti hinnangul on tõendatud, et umbes 95–99 % õhus levivast õietolmust langeb maha tolmuallikast 50 meetri raadiuses, kuigi vertikaalsed tuuleiilid ja või puhangud õietolmu mahalangemise ajal võivad tõsta selle kõrgele õhku ja levitada seda kuni mitme kilomeetrini küündivate vahemaade taha;

| F. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon tõi maisi 1507 kasvatamisega seotud probleemina välja asjaolu, et liblikalistest kahjuritel võib valgu Cry1F suhtes välja areneda vastupidavus, sest vastupidavuse väljaarenemine võib põhjustada kahjuritõrje tavade muutmise, millel võib olla keskkonnale kahjulik mõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon tõi maisi 1507 kasvatamisega seotud probleemina välja asjaolu, et liblikalistest kahjuritel võib valgu Cry1F suhtes välja areneda vastupidavus, sest vastupidavuse väljaarenemine võib põhjustada kahjuritõrje tavade muutmise, millel võib olla keskkonnale kahjulik mõju;

| G. | arvestades, et Hispaanias leidub hariliku maisi eelkäijat teosintet alates 2009. aastast; arvestades, et teosinte populatsioonid võivad võtta üle geneetiliselt transgeense DNA, mis pärineb geneetiliselt muundatud maisilt MON 810, mida kasvatatakse osades Hispaania piirkondades, kus teosinte kiiresti levib; arvestades, et võib toimuda geenisiire teosintesse, mis paneb ta tootma Bt-toksiini, ning annab maisi ja teosinte hübriididele võrreldes kohalike teosinte taimedega suurema kohastumisvõime; arvestades, et sellise arenguga kaasneb tõsine oht nii põllumajandustootjate kui ka keskkonna jaoks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hispaanias leidub hariliku maisi eelkäijat teosintet alates 2009. aastast; arvestades, et teosinte populatsioonid võivad võtta üle geneetiliselt transgeense DNA, mis pärineb geneetiliselt muundatud maisilt MON 810, mida kasvatatakse osades Hispaania piirkondades, kus teosinte kiiresti levib; arvestades, et võib toimuda geenisiire teosintesse, mis paneb ta tootma Bt-toksiini, ning annab maisi ja teosinte hübriididele võrreldes kohalike teosinte taimedega suurema kohastumisvõime; arvestades, et sellise arenguga kaasneb tõsine oht nii põllumajandustootjate kui ka keskkonna jaoks;

| H. | arvestades, et Hispaania pädevad ametiasutused teavitasid komisjone teosinte olemasolust Hispaania maisipõldudel, sealhulgas selle väga piiratud määral esinemisest geneetiliselt muundatud maisi põldudel; arvestades, et kättesaadavate andmete kohaselt tuvastati teosinte esinemist ka Prantsusmaal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Hispaania pädevad ametiasutused teavitasid komisjone teosinte olemasolust Hispaania maisipõldudel, sealhulgas selle väga piiratud määral esinemisest geneetiliselt muundatud maisi põldudel; arvestades, et kättesaadavate andmete kohaselt tuvastati teosinte esinemist ka Prantsusmaal;

| I. | arvestades, et 13. juulil 2016 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil hinnata 2016. aasta septembri lõpuks, kas olemasoleva teadusliku kirjanduse või muude asjakohaste andmete kohaselt esineb uusi tõendeid, mis muudaksid järeldusi ja soovitusi Euroopa Toiduohutusameti teaduslikes arvamustes, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810, Bt11, 1507 ja GA21 kasvatamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 13. juulil 2016 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil hinnata 2016. aasta septembri lõpuks, kas olemasoleva teadusliku kirjanduse või muude asjakohaste andmete kohaselt esineb uusi tõendeid, mis muudaksid järeldusi ja soovitusi Euroopa Toiduohutusameti teaduslikes arvamustes, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810, Bt11, 1507 ja GA21 kasvatamist;

| J. | arvestades, et oma rakendamisotsuse eelnõu punktis 24 väidab komisjon, et Euroopa Toiduohutusamet hindas kahte nn vastuvõetavat kohaliku suremuse määra (0,5 % ja 1 %); arvestades, et oma 28. mai 2015. aasta teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse uuendatakse riskijuhtimissoovitusi kaitsealustes elupaikades elavate, kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuute piiramiseks Bt-maisi õietolmuga, rõhutas Euroopa Toiduohutusamet tegelikult selgelt, et Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon kasutab kõiki illustreerivalt toodud konkreetseid kaitsetasemeid ainult näitena ning et kõiki kohaldatavad künnised peavad vajaduse korral olema vabalt kehtestatavad ja muudetavad ELis kasutatavate kaitse-eeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oma rakendamisotsuse eelnõu punktis 24 väidab komisjon, et Euroopa Toiduohutusamet hindas kahte nn vastuvõetavat kohaliku suremuse määra (0,5 % ja 1 %); arvestades, et oma 28. mai 2015. aasta teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse uuendatakse riskijuhtimissoovitusi kaitsealustes elupaikades elavate, kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuute piiramiseks Bt-maisi õietolmuga, rõhutas Euroopa Toiduohutusamet tegelikult selgelt, et Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon kasutab kõiki illustreerivalt toodud konkreetseid kaitsetasemeid ainult näitena ning et kõiki kohaldatavad künnised peavad vajaduse korral olema vabalt kehtestatavad ja muudetavad ELis kasutatavate kaitse-eeskirjade kohaselt;

| K. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõus on valitud kohaliku suremuse määr alla 0,5 % ning otsuse lisas nähakse ette, et isoleerimiskaugus maisi 1507 põllu ja direktiivi 2004/35/EÜ artikli 2 lõike 3 kohaselt kaitstud elupaiga vahel on vähemalt 20 meetrit, kuigi Euroopa Toiduohutusameti arvamuses on selgelt öeldud, et isegi väga tundlike mittesihtliblikaliste vastsete kohaliku suremuse vähendamiseks kuni ja alla 0,5 % oleks vaja kehtestada kaitsealuse elupaiga ja lähima maisi 1507 põllu vahel 30-meetrine isoleerimiskaugus, mis on komisjoni välja pakutud vahemaast suurem; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõus on valitud kohaliku suremuse määr alla 0,5 % ning otsuse lisas nähakse ette, et isoleerimiskaugus maisi 1507 põllu ja direktiivi 2004/35/EÜ artikli 2 lõike 3 kohaselt kaitstud elupaiga vahel on vähemalt 20 meetrit, kuigi Euroopa Toiduohutusameti arvamuses on selgelt öeldud, et isegi väga tundlike mittesihtliblikaliste vastsete kohaliku suremuse vähendamiseks kuni ja alla 0,5 % oleks vaja kehtestada kaitsealuse elupaiga ja lähima maisi 1507 põllu vahel 30-meetrine isoleerimiskaugus, mis on komisjoni välja pakutud vahemaast suurem;

| L. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti 28. mai 2015. aasta teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga, on öeldud, et praegustest andmetest ei piisa Bt-ga kokkupuutest põhjustatud vastsete suremuse osakaalu määramiseks üldise suremuse kontekstis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti 28. mai 2015. aasta teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga, on öeldud, et praegustest andmetest ei piisa Bt-ga kokkupuutest põhjustatud vastsete suremuse osakaalu määramiseks üldise suremuse kontekstis;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõuga ületatakse direktiivis 2001/18/EÜ sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab Euroopa Toiduohutusameti riskihinnangut GMO-maisi kasvatamise kohta ja komisjoni esitatud riskijuhtimissoovitusi puudulikuks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on arvamusel, et komisjoni rakendusotsus on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ eesmärgiga, mille kohaselt tuleb ettevaatuspõhimõtet järgides ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnormid ning tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitse, kui geneetiliselt muundatud organisme viiakse keskkonda muul eesmärgil kui nende turuleviimine ühenduses ja kui ühenduses viiakse geneetiliselt muundatud organisme turule toodetena või toodete koostises; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

(2)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMOs); Scientific Opinion updating the evaluation of the environmental risk assessment and risk management recommendations on insect-resistant genetically modified maize 1507 for cultivation. EFSA Journal 2011; 9(11):2429 [73 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2011.2429.

(3)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion supplementing the conclusions of the environmental risk assessment and risk management recommendations on the genetically modified insect-resistant maize 1507 for cultivation. EFSA Journal 2012; 10(11):2934 [36 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.2934.

(4)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion updating the risk assessment conclusions and risk management recommendations on the genetically modified insect-resistant maize MON 810. EFSA Journal 2012; 10(12):3017 [98 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(5)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion supplementing the conclusions of the environmental risk assessment and risk management recommendations for the cultivation of the genetically modified insect-resistant maize Bt11 and MON 810. EFSA Journal 2012; 10(12):3016 [32 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3016.

(6)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion updating risk management recommendations to limit exposure of non-target Lepidoptera of conservation concern in protected habitats to Bt-maize pollen. EFSA Journal 2015; 13(7):4127 [31 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2015.4127.

(7)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0036.

(9)  Nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiiv 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/76

---

P8_TA(2016)0388

Geneetiliselt muundatud maisi MON 810 seemnete turulelaskmise loa pikendamine

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) külviseemnete turule laskmise luba (D046170/00 – 2016/2921(RSP))

(2018/C 215/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) külviseemnete turule laskmise luba (D046170/00, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) külviseemnete turule laskmise luba (D046170/00,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 23 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 23 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust, millega ajakohastatakse riskihindamise järeldusi ja riskijuhtimissoovitusi geneetiliselt muundatud kahjuriresistentse maisi MON 810 kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust, millega ajakohastatakse riskihindamise järeldusi ja riskijuhtimissoovitusi geneetiliselt muundatud kahjuriresistentse maisi MON 810 kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust, millega täiendatakse keskkonnariski hindamise järeldusi ja riskijuhtimissoovitusi geneetiliselt muundatud kahjuriresistentse maisi Bt11 ja MON 810 kasvatamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust, millega täiendatakse keskkonnariski hindamise järeldusi ja riskijuhtimissoovitusi geneetiliselt muundatud kahjuriresistentse maisi Bt11 ja MON 810 kasvatamise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 28. mai 2015. aasta teaduslikku arvamust, millega uuendatakse riskijuhtimissoovitusi kaitsealustes elupaikades elavate, kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuute piiramiseks Bt-maisi õietolmuga (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 28. mai 2015. aasta teaduslikku arvamust, millega uuendatakse riskijuhtimissoovitusi kaitsealustes elupaikades elavate, kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuute piiramiseks Bt-maisi õietolmuga (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 9. märtsi 2016. aasta teaduslikku arvamust turustamisjärgse keskkonnaseire aastaaruande kohta, mis käsitleb äriühingult Monsanto Europe S.A. pärineva geneetiliselt muundatud maisi MON 810 kasvatamist 2014. aastal (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 9. märtsi 2016. aasta teaduslikku arvamust turustamisjärgse keskkonnaseire aastaaruande kohta, mis käsitleb äriühingult Monsanto Europe S.A. pärineva geneetiliselt muundatud maisi MON 810 kasvatamist 2014. aastal (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (7),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 11. ja 18. aprillil 2007 esitas Monsanto Europe S.A. komisjonile määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 11 ja 23 kohaselt kolm taotlust maisist MON 810 toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda loa uuendamise kohta, maisi MON 810 sisaldava ja sellest koosneva sööda loa uuendamise kohta ning maisi MON 810 kasutamise loa uuendamise kohta sellest koosnevates või seda sisaldavates muudes toodetes kui toit ja sööt, samuti nagu muude maisisortide puhul, kaasa arvatud kasvatamine; arvestades, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumiskuupäeva teatati neist toodetest Euroopa Komisjonile kooskõlas määruse artikli 8 lõike 1 punktidega a ja b ja artikli 20 lõike 1 punktiga b ning need kanti ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 11. ja 18. aprillil 2007 esitas Monsanto Europe S.A. komisjonile määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 11 ja 23 kohaselt kolm taotlust maisist MON 810 toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda loa uuendamise kohta, maisi MON 810 sisaldava ja sellest koosneva sööda loa uuendamise kohta ning maisi MON 810 kasutamise loa uuendamise kohta sellest koosnevates või seda sisaldavates muudes toodetes kui toit ja sööt, samuti nagu muude maisisortide puhul, kaasa arvatud kasvatamine; arvestades, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumiskuupäeva teatati neist toodetest Euroopa Komisjonile kooskõlas määruse artikli 8 lõike 1 punktidega a ja b ja artikli 20 lõike 1 punktiga b ning need kanti ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse;

| B. | arvestades, et 9. märtsil 2016 saatis Monsanto Europe S.A. komisjonile kirja, milles soovitakse, et taotluse kasvatamist käsitlevat osa kaalutaks ülejäänud taotlusest eraldi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 9. märtsil 2016 saatis Monsanto Europe S.A. komisjonile kirja, milles soovitakse, et taotluse kasvatamist käsitlevat osa kaalutaks ülejäänud taotlusest eraldi;

| C. | arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud maisis MON 810 tekib valk Cry1Ab, mis on saadud Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki tüvest ja mis kaitseb seda maisi teatavate liblikaliste taimekahjurite, sealhulgas Euroopa varreleediku (Ostrinia nubilalis) ja Sesamia spp eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud maisis MON 810 tekib valk Cry1Ab, mis on saadud Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki tüvest ja mis kaitseb seda maisi teatavate liblikaliste taimekahjurite, sealhulgas Euroopa varreleediku (Ostrinia nubilalis) ja Sesamia spp eest;

| D. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi MON 810 külviseemne turule laskmise luba anti algselt nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ (8) kohase komisjoni otsusega 98/294/EÜ (9); arvestades, et 3. augustil 1998 andis Prantsusmaa äriühingule Monsanto Europe S.A. (edaspidi „Monsanto“) nõusoleku lasta turule maisi MON 810 tooted; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi MON 810 külviseemne turule laskmise luba anti algselt nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ (8) kohase komisjoni otsusega 98/294/EÜ (9); arvestades, et 3. augustil 1998 andis Prantsusmaa äriühingule Monsanto Europe S.A. (edaspidi „Monsanto“) nõusoleku lasta turule maisi MON 810 tooted;

| E. | arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 26c lõike 2 kohaselt on geneetiliselt muundatud maisi MON 810 kasvatamine keelatud järgmistel territooriumidel: Valloonia (Belgia); Bulgaaria; Taani; Saksamaa (välja arvatud teadusuuringute eesmärgil); Kreeka; Prantsusmaa; Horvaatia; Itaalia; Küpros; Läti; Leedu; Luksemburg; Ungari; Malta; Madalmaad; Austria; Poola; Sloveenia; Põhja-Iirimaa (Ühendkuningriik); Šotimaa (Ühendkuningriik); Wales (Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et direktiivi 2001/18/EÜ artikli 26c lõike 2 kohaselt on geneetiliselt muundatud maisi MON 810 kasvatamine keelatud järgmistel territooriumidel: Valloonia (Belgia); Bulgaaria; Taani; Saksamaa (välja arvatud teadusuuringute eesmärgil); Kreeka; Prantsusmaa; Horvaatia; Itaalia; Küpros; Läti; Leedu; Luksemburg; Ungari; Malta; Madalmaad; Austria; Poola; Sloveenia; Põhja-Iirimaa (Ühendkuningriik); Šotimaa (Ühendkuningriik); Wales (Ühendkuningriik);

| F. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti andmed osutavad sellele, et umbes 95–99 % õhus levivast õietolmust langeb maha tolmuallikast 50 m raadiuses, kuigi vertikaalsed tuuleiilid või puhangud õietolmu mahalangemise ajal võivad tõsta selle kõrgele õhku ja levitada seda mitme kilomeetrini küündivate vahemaade taha; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti andmed osutavad sellele, et umbes 95–99 % õhus levivast õietolmust langeb maha tolmuallikast 50 m raadiuses, kuigi vertikaalsed tuuleiilid või puhangud õietolmu mahalangemise ajal võivad tõsta selle kõrgele õhku ja levitada seda mitme kilomeetrini küündivate vahemaade taha;

| G. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet jättis maisi risttolmlemise oma MON 810 maisi käsitlevatest teaduslikest arvamustest meelevaldselt välja, eirates sellega võimalikku ohtu elurikkusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet jättis maisi risttolmlemise oma MON 810 maisi käsitlevatest teaduslikest arvamustest meelevaldselt välja, eirates sellega võimalikku ohtu elurikkusele;

| H. | arvestades, et Hispaanias esineb hariliku maisi eelkäija teosinte alates 2009. aastast; arvestades, et teosinte populatsioonid võivad üle võtta transgeense DNA, mis pärineb geneetiliselt muundatud maisilt MON 810, mida kasvatatakse mõnes Hispaania piirkonnas, kus teosinte kiiresti levib; arvestades, et võib toimuda geenisiire teosintesse, mis paneb ta tootma Bt-toksiini ja annab maisi ja teosinte hübriididele kohalike teosinte taimedega võrreldes suurema kohastumisvõime; arvestades, et selline sündmuste käik tähendab tõsist ohtu nii põllumajandustootjatele kui ka keskkonnale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Hispaanias esineb hariliku maisi eelkäija teosinte alates 2009. aastast; arvestades, et teosinte populatsioonid võivad üle võtta transgeense DNA, mis pärineb geneetiliselt muundatud maisilt MON 810, mida kasvatatakse mõnes Hispaania piirkonnas, kus teosinte kiiresti levib; arvestades, et võib toimuda geenisiire teosintesse, mis paneb ta tootma Bt-toksiini ja annab maisi ja teosinte hübriididele kohalike teosinte taimedega võrreldes suurema kohastumisvõime; arvestades, et selline sündmuste käik tähendab tõsist ohtu nii põllumajandustootjatele kui ka keskkonnale;

| I. | arvestades, et Hispaania pädevad ametiasutused teavitasid komisjoni teosinte esinemisest Hispaania maisipõldudel, sealhulgas väga piiratud esinemisest geneetiliselt muundatud maisi põldudel; arvestades, et kättesaadavate andmete kohaselt on teosintet leitud ka Prantsusmaal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hispaania pädevad ametiasutused teavitasid komisjoni teosinte esinemisest Hispaania maisipõldudel, sealhulgas väga piiratud esinemisest geneetiliselt muundatud maisi põldudel; arvestades, et kättesaadavate andmete kohaselt on teosintet leitud ka Prantsusmaal;

| J. | arvestades, et 13. juulil 2016 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil hinnata 2016. aasta septembri lõpuks, kas olemasoleva teadusliku kirjanduse või muude asjakohaste andmete kohaselt on ilmnenud uusi tõendeid, mis muudaksid järeldusi ja soovitusi Euroopa Toiduohutusameti teaduslikes arvamustes, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810, Bt11, 1507 ja GA21 kasvatamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 13. juulil 2016 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil hinnata 2016. aasta septembri lõpuks, kas olemasoleva teadusliku kirjanduse või muude asjakohaste andmete kohaselt on ilmnenud uusi tõendeid, mis muudaksid järeldusi ja soovitusi Euroopa Toiduohutusameti teaduslikes arvamustes, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810, Bt11, 1507 ja GA21 kasvatamist;

| K. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu punktis 22 väidetakse, et Euroopa Toiduohutusamet võtab arvesse kaht nn vastuvõetava kohaliku suremuse määra (0,5 % ja 1 %), kuid arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet 28. mail 2015. aastal vastu võetud teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga, rõhutas Euroopa Toiduohutusamet tegelikult selgelt, et Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon kasutab kõiki illustreerivalt toodud konkreetseid kaitsetasemeid ainult näitena ning et kõik kohaldatavad künnised on paratamatult suvalised ja peaksid olema muudetavad vastavalt ELis kehtivatele kaitse-eesmärkidele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu punktis 22 väidetakse, et Euroopa Toiduohutusamet võtab arvesse kaht nn vastuvõetava kohaliku suremuse määra (0,5 % ja 1 %), kuid arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet 28. mail 2015. aastal vastu võetud teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga, rõhutas Euroopa Toiduohutusamet tegelikult selgelt, et Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon kasutab kõiki illustreerivalt toodud konkreetseid kaitsetasemeid ainult näitena ning et kõik kohaldatavad künnised on paratamatult suvalised ja peaksid olema muudetavad vastavalt ELis kehtivatele kaitse-eesmärkidele;

| L. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõus on valitud kohaliku suremuse määr alla 0,5 % ning otsuse lisas nähakse ette, et isoleerimiskaugus MON 810 maisipõllu ja direktiivi 2004/35/EÜ artikli 2 lõike 3 kohaselt kaitstud elupaiga vahel on vähemalt 5 meetrit, kuigi, nagu juba kinnitatud, on Euroopa Toiduohutusameti arvamuses selgelt öeldud, et isegi väga tundlike mittesihtliblikaliste vastsete kohaliku suremuse vähendamiseks alla 0,5 % oleks vaja kehtestada kaitsealuse elupaiga ja lähima maisi Bt11 / MON 810 põllu vahel 20-meetrine isoleerimiskaugus, mis on neli korda suurem kui komisjon välja pakkus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõus on valitud kohaliku suremuse määr alla 0,5 % ning otsuse lisas nähakse ette, et isoleerimiskaugus MON 810 maisipõllu ja direktiivi 2004/35/EÜ artikli 2 lõike 3 kohaselt kaitstud elupaiga vahel on vähemalt 5 meetrit, kuigi, nagu juba kinnitatud, on Euroopa Toiduohutusameti arvamuses selgelt öeldud, et isegi väga tundlike mittesihtliblikaliste vastsete kohaliku suremuse vähendamiseks alla 0,5 % oleks vaja kehtestada kaitsealuse elupaiga ja lähima maisi Bt11 / MON 810 põllu vahel 20-meetrine isoleerimiskaugus, mis on neli korda suurem kui komisjon välja pakkus;

| M. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti 28. mail 2015. aastal vastu võetud teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga, on öeldud, et praegustest andmetest ei piisa vastsete Bt-ga kokkupuutest põhjustatud suremuse osakaalu määramiseks üldise suremuse kontekstis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti 28. mail 2015. aastal vastu võetud teaduslikus arvamuses, millega ajakohastatakse riskijuhtimist käsitlevaid soovitusi, et piirata kaitsealustes elupaikades elavate kaitsekaalutlustel jälgitavate mittesihtliblikaliste kokkupuudet Bt-maisi õietolmuga, on öeldud, et praegustest andmetest ei piisa vastsete Bt-ga kokkupuutest põhjustatud suremuse osakaalu määramiseks üldise suremuse kontekstis;

| N. | arvestades, et andmete kohaselt on turustamisjärgne keskkonnaseire olnud pidevalt puudulik ja et Euroopa Toiduohutusameti tähelepaneku kohaselt näitab turustamisjärgse keskkonnaseire 2014. aasta aruanne, et mitte-Bt refuugiumide nõue on Hispaanias varasematel aastatel osaliselt täitmata jäetud ja et põllumajandusettevõtjate küsitluste ning kirjanduse läbivaatamise põhjal leiti MON 810 maisi kasvatamisega seoses samasuguseid metoodilisi puudusi nagu oli tõdetud ka varasemates turustamisjärgse keskkonnaseire aastaaruannetes; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et andmete kohaselt on turustamisjärgne keskkonnaseire olnud pidevalt puudulik ja et Euroopa Toiduohutusameti tähelepaneku kohaselt näitab turustamisjärgse keskkonnaseire 2014. aasta aruanne, et mitte-Bt refuugiumide nõue on Hispaanias varasematel aastatel osaliselt täitmata jäetud ja et põllumajandusettevõtjate küsitluste ning kirjanduse läbivaatamise põhjal leiti MON 810 maisi kasvatamisega seoses samasuguseid metoodilisi puudusi nagu oli tõdetud ka varasemates turustamisjärgse keskkonnaseire aastaaruannetes;

| O. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon rõhutab aastast aastasse asjatult MON 810 turustamisjärgse seire soovitusi, nimelt anda valimi moodustamise meetodite kohta üksikasjalikumat teavet, vähendada põllumajandusettevõtjate küsitlemisel erapoolikut valikut ja tagada, et tehakse kindlaks kõik asjakohased teaduspublikatsioonid; arvestades, et seoses põllumajandusettevõtjate valimi parandamisega rõhutab GMO-komisjon aastast aastasse asjatult GMO-liikide kasvatamise riiklike registrite tähtsust ja oma soovitust veenda põllumajandusettevõtjaid mõtlema sellele, kuidas riiklikes registrites leiduvat teavet kõige paremini kasutada, samuti soovitust edendada MON 810 maisi kasvatamise piirkondades dialoogi niisuguste registrite haldajatega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusameti GMO-komisjon rõhutab aastast aastasse asjatult MON 810 turustamisjärgse seire soovitusi, nimelt anda valimi moodustamise meetodite kohta üksikasjalikumat teavet, vähendada põllumajandusettevõtjate küsitlemisel erapoolikut valikut ja tagada, et tehakse kindlaks kõik asjakohased teaduspublikatsioonid; arvestades, et seoses põllumajandusettevõtjate valimi parandamisega rõhutab GMO-komisjon aastast aastasse asjatult GMO-liikide kasvatamise riiklike registrite tähtsust ja oma soovitust veenda põllumajandusettevõtjaid mõtlema sellele, kuidas riiklikes registrites leiduvat teavet kõige paremini kasutada, samuti soovitust edendada MON 810 maisi kasvatamise piirkondades dialoogi niisuguste registrite haldajatega;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab Euroopa Toiduohutusameti riskihinnangut GMO-maisi kasvatamise kohta ja komisjoni esitatud riskijuhtimissoovitusi puudulikuks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on arvamusel, et komisjoni rakendusotsus on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion updating the risk assessment conclusions and risk management recommendations on the genetically modified insect resistant maize MON 810. EFSA Journal 2012; 10(12):3017 [98 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(4)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion supplementing the conclusions of the environmental risk assessment and risk management recommendations for the cultivation of the genetically modified insect resistant maize Bt11 and MON 810. EFSA Journal 2012; 10(12):3016 [32 pp.],

doi:10.2903/j.efsa.2012.3016.

(5)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion updating risk management recommendations to limit exposure of non-target Lepidoptera of conservation concern in protected habitats to Bt-maize pollen. EFSA Journal 2015; 13(7):4127 [31 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2015.4127.

(6)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific opinion on the annual post-market environmental monitoring (PMEM) report on the cultivation of genetically modified maize MON 810 in 2014 from Monsanto Europe S.A. EFSA Journal 2016; 14(4):4446 [26 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2016.4446.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0036.

(8)  Nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiiv 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta (EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15).

(9)  Komisjoni 22. aprilli 1998. aasta otsus 98/294/EÜ geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin MON 810) turuleviimise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 90/220/EMÜ (EÜT L 131, 5.5.1998, lk 32).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/80

---

P8_TA(2016)0389

Geneetiliselt muundatud maisist MON 810 toodete turulelaskmise loa pikendamine

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D046169/00 – 2016/2922(RSP))

(2018/C 215/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu (D046169/00, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu (D046169/00, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee otsustas 8. juulil 2016. aastal toimunud hääletusel, et arvamust ei esitata, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee otsustas 8. juulil 2016. aastal toimunud hääletusel, et arvamust ei esitata,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2012. aasta teaduslikku arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (4),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (5),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (6),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (7),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2010/426/EL, 2011/893/EL, 2011/892/EL ja 2011/894/EL (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2010/426/EL, 2011/893/EL, 2011/892/EL ja 2011/894/EL (8),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 11. ja 18. aprillil 2007 esitas Monsanto Europe S.A. komisjonile määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 11 ja 23 kohaselt kolm taotlust selleks, et uuendada maisist MON 810 toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmise luba, maisi MON 810 sisaldava ja sellest koosneva sööda turule laskmise luba ning luba maisi MON 810 kasutamiseks sellest koosnevates või seda sisaldavates muudes toodetes kui toit ja sööt (sarnaselt muudele maisisortidele), kaasa arvatud kasvatamiseks; arvestades, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumiskuupäeva teatati neist toodetest Euroopa Komisjonile kooskõlas määruse artikli 8 lõike 1 punktidega a ja b ja artikli 20 lõike 1 punktiga b ning need kanti ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 11. ja 18. aprillil 2007 esitas Monsanto Europe S.A. komisjonile määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 11 ja 23 kohaselt kolm taotlust selleks, et uuendada maisist MON 810 toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmise luba, maisi MON 810 sisaldava ja sellest koosneva sööda turule laskmise luba ning luba maisi MON 810 kasutamiseks sellest koosnevates või seda sisaldavates muudes toodetes kui toit ja sööt (sarnaselt muudele maisisortidele), kaasa arvatud kasvatamiseks; arvestades, et pärast määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumiskuupäeva teatati neist toodetest Euroopa Komisjonile kooskõlas määruse artikli 8 lõike 1 punktidega a ja b ja artikli 20 lõike 1 punktiga b ning need kanti ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse;

| B. | arvestades, et 9. märtsil 2016 saatis Monsanto Europe S.A. komisjonile kirja, milles soovitakse, et taotluse kasvatamist käsitlevat osa kaalutaks ülejäänud taotlusest eraldi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 9. märtsil 2016 saatis Monsanto Europe S.A. komisjonile kirja, milles soovitakse, et taotluse kasvatamist käsitlevat osa kaalutaks ülejäänud taotlusest eraldi;

| C. | arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud maisis MON 810-ØØ81Ø-6 tekib valk Cry1Ab, mis on saadud Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki tüvest ja mis kaitseb seda maisi teatavate liblikaliste taimekahjurite, sealhulgas Euroopa varreleediku (Ostrinia nubilalis) ja kahjuri Sesamia spp eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud maisis MON 810-ØØ81Ø-6 tekib valk Cry1Ab, mis on saadud Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki tüvest ja mis kaitseb seda maisi teatavate liblikaliste taimekahjurite, sealhulgas Euroopa varreleediku (Ostrinia nubilalis) ja kahjuri Sesamia spp eest;

| D. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletus toimus alalises komitees 8. juulil 2016 ja arvamust ei esitatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletus toimus alalises komitees 8. juulil 2016 ja arvamust ei esitatud;

| E. | arvestades, et liikmesriikidel oli ettepaneku vastu hääletamiseks või erapooletuks jäämiseks kaks olulist põhjust – puudus uuring selle pikaajalise söödaks kasutamise ja toksilisuse kohta ning riskihinnang oli ebapiisav; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikidel oli ettepaneku vastu hääletamiseks või erapooletuks jäämiseks kaks olulist põhjust – puudus uuring selle pikaajalise söödaks kasutamise ja toksilisuse kohta ning riskihinnang oli ebapiisav;

| F. | arvestades, et 15. septembril 2016 toimus komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletus apellatsioonikomitees, mis samuti ei esitanud arvamust, ning et 12 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 38,74 %) hääletas poolt, 11 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 18,01 %) hääletas vastu, 4 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 43,08 %) jäi erapooletuks ja üks liikmesriik (mis moodustab ELi elanikkonnast 0,17 %) puudus hääletuselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 15. septembril 2016 toimus komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletus apellatsioonikomitees, mis samuti ei esitanud arvamust, ning et 12 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 38,74 %) hääletas poolt, 11 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 18,01 %) hääletas vastu, 4 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 43,08 %) jäi erapooletuks ja üks liikmesriik (mis moodustab ELi elanikkonnast 0,17 %) puudus hääletuselt;

| G. | arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võetud komisjonis kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võetud komisjonis kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks;

| H. | arvestades, et parlament lükkas 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) 28. oktoobril 2015 tagasi põhjendusega, et isegi kui GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta võimatuks; arvestades, et parlament lükkas tagasi seadusandliku ettepaneku määruse (EÜ) nr 1829/2003 muutmiseks ning palus komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parlament lükkas 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) 28. oktoobril 2015 tagasi põhjendusega, et isegi kui GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta võimatuks; arvestades, et parlament lükkas tagasi seadusandliku ettepaneku määruse (EÜ) nr 1829/2003 muutmiseks ning palus komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõuga ületatakse määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on arvamusel, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on luua kooskõlas määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud üldpõhimõtetega alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonna ja tarbijate huvide kõrgetasemelise kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel uue seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, et võtta arvesse riikide sageli väljendatud muresid, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms (GMO); Scientific Opinion updating the risk assessment conclusions and risk management recommendations on the genetically modified insect resistant maize MON 810. EFSA Journal 2012; 10(12):3017 [98 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/83

---

P8_TA(2016)0390

Geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 turule laskmine

Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D046168/00 – 2016/2923(RSP))

(2018/C 215/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D046168/00, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D046168/00,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee otsustas 8. juulil 2016. aastal toimunud hääletusel, et arvamust ei esitata, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee otsustas 8. juulil 2016. aastal toimunud hääletusel, et arvamust ei esitata,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 9. märtsi 2016. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 9. märtsi 2016. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (4),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (5),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (6),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (7),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2010/426/EL, 2011/893/EL, 2011/892/EL ja 2011/894/EL (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2010/426/EL, 2011/893/EL, 2011/892/EL ja 2011/894/EL (8),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et äriühing Dow AgroSciences Europe esitas 12. märtsil 2009 Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et äriühing Dow AgroSciences Europe esitas 12. märtsil 2009 Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turuleviimiseks;

| B. | arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud puuvillas DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8 avalduvad valgud fosfinotritsiinatsetüültransferaas (PAT), mis annab resistentsuse ammooniumglüfosinaadipõhiste herbitsiidide suhtes, ning modifitseeritud CP4 5-enoolpüruvüülsikimaat-3-fosfaadi süntetaas (CP4EPSPS), mis annab resistentsuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes, valgud Cry1F ja Cry1Ac, mis annavad kaitse teatud liblikaliste taimekahjurite vastu, ning arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi ainete hulka, millel on tõenäoliselt inimesele kantserogeenne mõju (9); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud puuvillas DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8 avalduvad valgud fosfinotritsiinatsetüültransferaas (PAT), mis annab resistentsuse ammooniumglüfosinaadipõhiste herbitsiidide suhtes, ning modifitseeritud CP4 5-enoolpüruvüülsikimaat-3-fosfaadi süntetaas (CP4EPSPS), mis annab resistentsuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes, valgud Cry1F ja Cry1Ac, mis annavad kaitse teatud liblikaliste taimekahjurite vastu, ning arvestades, et Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus – Maailma Terviseorganisatsiooni vähiuuringutele spetsialiseerunud agentuur – liigitas 20. märtsil 2015 glüfosaadi ainete hulka, millel on tõenäoliselt inimesele kantserogeenne mõju (9);

| C. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletus toimus alalises komitees 8. juulil 2016 ja et arvamust ei esitatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletus toimus alalises komitees 8. juulil 2016 ja et arvamust ei esitatud;

| D. | arvestades, et 15. septembril 2016 toimus komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletus apellatsioonikomitees, mis samuti ei esitanud arvamust, ning et 11 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 38,66 %) hääletas poolt, 14 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 33,17 %) hääletas vastu, 2 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 28 %) jäi erapooletuks ja üks liikmesriik (mis moodustab ELi elanikkonnast 0,17 %) puudus hääletuselt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 15. septembril 2016 toimus komisjoni rakendusotsuse eelnõu hääletus apellatsioonikomitees, mis samuti ei esitanud arvamust, ning et 11 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 38,66 %) hääletas poolt, 14 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 33,17 %) hääletas vastu, 2 liikmesriiki (mis moodustavad ELi elanikkonnast 28 %) jäi erapooletuks ja üks liikmesriik (mis moodustab ELi elanikkonnast 0,17 %) puudus hääletuselt;

| E. | arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 22. aprillil 2015 taunis komisjon oma seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) seletuskirjas asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on loa andmise otsused vastu võtnud komisjon kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuid ilma liikmesriikide komiteede toetava arvamuseta, ja et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis oli varem kogu menetluse puhul väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubamist käsitlevate otsuste langetamisel muutunud tavapäraseks;

| F. | arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) (10) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 tagasi põhjendusega, et kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta võimatuks; arvestades, et parlament lükkas seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) tagasi ning palus komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) (10) lükkas parlament 28. oktoobril 2015 tagasi põhjendusega, et kuigi GMOd kasvatatakse ühe liikmesriigi territooriumil, toimub GMO kaubandus piiriüleselt, mis tähendab, et komisjoni esildatud riikliku müügi ja kasutamise keelu jõustamine osutuks ilma impordi piirikontrolli taaskehtestamiseta võimatuks; arvestades, et parlament lükkas seadusandliku ettepaneku (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003) tagasi ning palus komisjonil ettepaneku tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel uue seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, et võtta arvesse riikide sageli väljendatud muresid, mis ei ole seotud üksnes GMOde ohutusega tervisele või keskkonnale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EFSA Panel on Genetically Modified Organisms; Scientific Opinion on an application by Dow Agrosciences LLC (EFSA-GMO-NL-2009-68) for placing on the market of cotton 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003. EFSA Journal 2016; 14(4):4430 [21 pp.], doi: 10.2903/j.efsa.2016.4430.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271.

(9)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides, 20 March 2015 (Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse monograafiad, köide 112: viie fosfaatorgaanilise insektitsiidi ja herbitsiidi hindamine, 20. märts 2015). http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0379.

---

Teisipäev, 25. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/86

---

P8_TA(2016)0402

ELi strateegia Iraani suhtes pärast tuumakokkuleppe saavutamist

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta Iraani suhtes pärast tuumakokkuleppe saavutamist (2015/2274(INI))

(2018/C 215/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ühisavaldust, mille tegid komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Iraani välisminister Mohammad Javad Zarif 16. aprillil 2016 Teheranis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisavaldust, mille tegid komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Iraani välisminister Mohammad Javad Zarif 16. aprillil 2016 Teheranis,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015), mis võeti vastu 20. juulil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015), mis võeti vastu 20. juulil 2015,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldusi Iraani tuumaprogrammi kokkuleppe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldusi Iraani tuumaprogrammi kokkuleppe kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eriti 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhtumise kohta Iraani (1), 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni etniliste vähemuste olukorra kohta Iraanis (2), 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni hiljutiste inimõiguste rikkumiste juhtumite kohta Iraanis (3) ja 3. aprilli 2014. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Iraani suhtes (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eriti 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhtumise kohta Iraani (1), 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni etniliste vähemuste olukorra kohta Iraanis (2), 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni hiljutiste inimõiguste rikkumiste juhtumite kohta Iraanis (3) ja 3. aprilli 2014. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Iraani suhtes (4),

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava; võttes arvesse ELi aastaaruandeid inimõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava; võttes arvesse ELi aastaaruandeid inimõiguste kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone seoses ELi aastaaruannetega inimõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone seoses ELi aastaaruannetega inimõiguste kohta,

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni surmanuhtluse kohta (5),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) eriraportööri 10. märtsi 2016. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis, tema hiljutisi 20. mai ja 8. juuni 2016. aasta avaldusi, milles ta väljendas muret inimõiguste kaitsjate vangistamise ja baha’i kogukonna vihkamisele õhutamise hiljutise laine pärast, ning ÜRO peasekretäri 3. märtsi 2016. aasta raportit inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) eriraportööri 10. märtsi 2016. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis, tema hiljutisi 20. mai ja 8. juuni 2016. aasta avaldusi, milles ta väljendas muret inimõiguste kaitsjate vangistamise ja baha’i kogukonna vihkamisele õhutamise hiljutise laine pärast, ning ÜRO peasekretäri 3. märtsi 2016. aasta raportit inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 17. detsembril 2015. aastal vastu võetud resolutsiooni 70/173 inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis (A/RES/70/173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 17. detsembril 2015. aastal vastu võetud resolutsiooni 70/173 inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis (A/RES/70/173),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 14. oktoobri 2015. aasta avaldust alaealise seadusrikkuja hukkamise kohta Iraanis ning 20. mai 2016. aasta avaldust iraanlasest inimõiguste kaitsja Narges Mohammadi hukkamõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 14. oktoobri 2015. aasta avaldust alaealise seadusrikkuja hukkamise kohta Iraanis ning 20. mai 2016. aasta avaldust iraanlasest inimõiguste kaitsja Narges Mohammadi hukkamõistmise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0286/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0286/2016),

| A. | arvestades, et pärast Iraani tuumakokkulepet ja sisepoliitilisi arenguid Iraanis on avanenud võimalus viia riigis ellu reforme ja parandada riigi suhteid Euroopa Liiduga, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast Iraani tuumakokkulepet ja sisepoliitilisi arenguid Iraanis on avanenud võimalus viia riigis ellu reforme ja parandada riigi suhteid Euroopa Liiduga,

ELi ja Iraani suhted

Poliitiline dialoog

| 1. | arvab, et ühine laiaulatuslik tegevuskava, mida teatakse Iraani tuumakokkuleppena, oli mitmepoolse diplomaatia ja eriti Euroopa diplomaatia jaoks märkimisväärne saavutus, mis peaks võimaldama mitte ainult ELi ja Iraani suhteid märgatavat parandada, vaid ka edendada kogu piirkonna stabiilsust; usub, et kõik pooled vastutavad nüüd kokkuleppe range ja täieliku elluviimise tagamise eest; kiidab heaks ühiskomisjoni loomise, kuhu kuuluvad esindajad Iraanist ja E3/EL+3 riikide rühmast (Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid koos komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga); toetab igati liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ühise laiaulatusliku tegevuskava raames loodud ühiskomisjoni koordineerija rollis ning usub, et ühise laiaulatusliku tegevuskava range ja täielik elluviimine on jätkuvalt ülitähtis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning seitsme Euroopa Komisjoni voliniku 16. aprilli 2016. aasta ühisvisiidi Iraani, mis on tähtis verstapost ELi ja Iraani kahepoolsete suhete kaugeleulatuva tegevuskava kavandamisel ühist huvi pakkuvates küsimustes; täheldab, et mitmes komisjoni avalduses ja Iraani saadetud ELi delegatsioonide (millest viimane koosnes kõrgest esindajast ja asepresidendist ning seitsmest volinikust) puhul on keskendutud kaubandusele ja majandussidemetele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et nõukogu otsus tühistada kõik Iraani Islamivabariigi vastu suunatud tuumavaldkonna sanktsioonid, kuna Iraan oli täitnud ühise laiaulatusliku tegevuskava kohased kohustused, lubab jätkata suhteid Iraaniga ning pakub võimalusi ja kasu mõlemale poolele, andes võimaluse avada Iraani turg uuesti Euroopa ettevõtjatele; tuletab meelde, et Iraanis on suurearvuline, suhteliselt kõrge haridustasemega ja noor elanikkond ja üks piirkonna mitmekesisemaid SKP struktuure ning et Iraan vajab investeeringuid ja on võimalik turg kvaliteetsetele Euroopa kaupadele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kiiduväärseks avatust suhetes Iraaniga; juhib tähelepanu, et ELi ja Iraani suhete areng peaks toimuma käsikäes tuumakokkuleppe / ühise laiaulatusliku tegevuskava elluviimisega; tuletab meelde, et kokkuleppe tingimuste kohaselt võib selle täitmata jätmine Iraani poolt tuua kaasa sanktsioonide taaskehtestamise; ergutab uuendama ELi ja selle liikmesriikide suhteid Iraaniga, nii et pooled teeksid tihedat koostööd kahepoolsetes ja mitmepoolsetes küsimustes, et tagada piirkonnas suurem stabiilsus ja tuumakokkuleppe tõhus rakendamine; arvab, et ELi ja Iraani suhteid tuleks arendada mitmetasandilise dialoogi kaudu, mis hõlmab poliitilisi, diplomaatilisi, majanduslikke, akadeemilisi, tehnilisi ja inimestevahelisi kontakte, millesse on kaasatud kodanikuühiskonna esindajad, vabaühendused ja inimõiguste kaitsjad; toetab ELi ja Iraani suhete avamist mõlema poole vastastikuse kasu nimel, tuginedes ühiste huvide ja erinevuste realistlikule hindamisele, et soodustada usalduse suurendamise õhkkonnas koostöö järkjärgulist laiendamist, esmajoones Iraani ja ELi elanike huvides; toetab sellega seoses Euroopa Liidu võetud kohustust uuendada suhteid Iraaniga, võttes aluseks nn nelja K (four Cs) dialoogi: dialoog, mis on ulatuselt kõikehõlmav (comprehensive), koostöövalmis (cooperative) valdkondades, kus Iraanil ja ELil on vastastikused huvid, kriitiline (critical), avatud ja avameelne valdkondades, kus Iraan ja EL on eriarvamusel, kuid püüavad leida ühise seisukoha, ning tooni poolest ja praktilisel tasandil üldiselt konstruktiivne (constructive); |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kiiduväärseks Euroopa välisteenistuses tehtud institutsioonilisi muudatusi eesmärgiga kajastada ühise laiaulatusliku tegevuskava tulemusi, eriti Iraani töökonna loomist Euroopa välisteenistuses eesmärgiga koordineerida eri tegevusliine kõigis Iraaniga seotud küsimustes; peab kiiduväärseks Euroopa välisteenistuse võetud meetmeid ELi delegatsiooni loomiseks Teheranis, nagu nõuti eelmistes Euroopa Parlamendi resolutsioonides, sest see võimaldab ELil teha koostööd Iraani ametiasutustega, et anda Iraanis üldsusele paremaid teadmisi ELi kohta, vältida arusaamatusi ja ehitada üles tihenev koostöö ELi ja Iraani vahel; rõhutab sellega seoses, et kaubandus ja investeeringud on ELi pädevused ning ELi delegatsiooni loomine Teheranis võimaldaks soodustada ELi ja Iraani koostööd kaubanduse, hariduse, kultuuri, inimõiguste ja keskkonnasäästlikkuse valdkonnas, aidates tugevalt kaasa mõlema poole ootuste täitumisele; toonitab, et Euronewsi edastamine farsi keeles peaks tulevikus samuti looma olulise meediasilla Euroopa Liidu ning pärsia keelt kõneleva vaatajaskonna vahele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et EL ja Iraan on otsustanud tegeleda ühiste probleemidega edasiviival viisil; nõuab, et ELi strateegia uueks koostööks Iraaniga põhineks esialgu tehnilistes valdkondades võetavatel usalduse suurendamise meetmetel, mis pakuksid ELi ja Iraani ühise töö kohta eeskujulikke näiteid ning võiksid sillutada teed sisukamale pikaajalisele koostööle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, kui oluline on arendada vastastikuse usalduse taastamise strateegia raames ELi ja Iraani suhete parlamentaarset mõõdet; kordab sellega seoses veel kord, et toetab Euroopa Parlamendi ja Iraani parlamendi (Majlis) vahel arutatud ettepanekut alustada terrorismivastase võitluse teemal parlamentidevahelist dialoogi, millega tunnistatakse Iraanis, Lähis-Idas ja ELis endas aset leidva radikaliseerumisega seotud ühiseid probleeme; peab kiiduväärseks ELi ja Iraani vahelist uuendatud poliitilist dialoogi, mis hõlmab inimõigusi; julgustab arendama edaspidi inimõigustealast dialoogi, kus osaleksid kohtusüsteemi, julgeolekujõudude ja kodanikuühiskonna esindajad; tunnistab, et kuigi mõlemal poolel esineb kahtlusi ja usaldamatust, on mitme liikmesriigi ja Iraani vahel ka pikk ajalugu ning Iraan soovib olla ELiga heades suhetes, mis pakub võimalusi vastastikusel usaldusel ja austusel põhinevateks sidemeteks; mõistab Iraani sisepoliitika keerukust ja kordab, et EL ei püüa sekkuda selle ega ühegi teise riigi sisepoliitilistesse valikutesse, vaid tahab teha koostööd, mille aluseks on rahvusvaheliste standardite ja põhimõtete vastastikune austamine; arvab, et suhteid on võimalik täiel määral normaliseerida üksnes koos ühise laiaulatusliku tegevuskava jätkuva elluviimisega korrapärase ja püsiva dialoogi kaudu ning esmatähtsaks prioriteediks peaks olema ELi ja Iraani suhete ulatuse laiendamine valdkondades, kus selle eesmärgi suhtes on jõutud ühisele kokkuleppele; arvab aga, et lõppeesmärk peab olema Iraani ja ELi vahelise partnerluse loomine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab Euroopa Liidu kindlat, põhimõttelist ja pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõikidel juhtudel ja mis tahes tingimustel ning rõhutab veel kord, et surmanuhtluse kaotamine on ELi inimõigustealase poliitika ning välispoliitika peamine eesmärk; on jätkuvalt väga kriitiline surmanuhtluse sagedase kasutamise suhtes Iraanis; peab poliitilise dialoogi üheks peamiseks eesmärgiks surmanuhtluse kasutamise vähendamist; nõuab viivitamatu moratooriumi kehtestamist surmanuhtluse täideviimisele Iraanis; märgib, et enamik hukkamistest toimub uimastitega seotud õigusrikkumiste eest; mõistab Iraani probleeme ühe peamise uimastitransiidi riigina, mille territooriumil toimub 86 % oopiumi arestimistest maailmas; arvab siiski, et tegelemine selliste surmanuhtlusega seotud mureküsimustega nagu surmanuhtluse kasutamine uimastitega seotud kuritegude ja alla 18-aastaste isikute puhul, mis on mõlemad vastuolus Iraani vabatahtlikult võetud rahvusvaheliste kohustustega inimõigustealase õiguse ja humanitaarõiguse alusel, võiks anda selle probleemi käsitlemiseks ühise tegevuskava; kutsub Iraani parlamendi liikmeid üles muutma esimese sammuna 2013. aasta karistusseadustiku artiklit 91, et kaotada surmanuhtlus alla 18-aastaste isikute puhul; võtab teadmiseks Iraani parlamendile esitatud seaduseelnõu, mis vähendaks vastuvõtmise korral karistust uimastitega seotud mittevägivaldsete kuritegude eest surmanuhtluselt eluaegsele vangistusele; märgib, et eelnõu võiks vastuvõtmise korral märkimisväärselt vähendada hukkamiste arvu Iraanis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab tõsiasja, et uimastitega seotud õigusrikkumiste eest ette nähtud surmanuhtluse kaotamine võiks oluliselt vähendada hukkamiste arvu (Iraani hinnangute kohaselt kuni 80 %); nõuab koostöö tegemist ELi ja Iraani vahel võitluses ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu, mis võiks olla üks võimalus tegeleda hukkamiste küsimusega Iraanis, järgides seejuures inimõigustealaseid norme; kutsub komisjoni üles osutama Iraanile tehnilist abi ja abistama riiki haldussuutlikkuse suurendamisel, et tugevdada õigusriiki Iraanis, muu hulgas edendades õigussüsteemi reformi vastutuse suurendamiseks ning vanglakaristuse ja surmanuhtluse alternatiive; palub komisjonil tagada, et mis tahes tehnilist või muud abi Iraanile ei kasutataks inimõiguste rikkumiste toimepanekuks; |
| --- | --- |

9.

Kaubandus- ja majandusküsimused

| 10. | võtab teadmiseks Iraani väljendatud eesmärgi saavutada aastane kasvumäär 8 %; arvab, et Euroopa investeeringud on Iraani jaoks väga tähtsad, et jõuda selle eesmärgini; toonitab asjaolu, et Euroopa Liit ei takista lubatud äritegevust Iraanis ega rahvusvaheliste ettevõtjate või finantsasutuste koostööd Iraaniga, kui järgitakse kõiki kohaldatavaid õigusakte; toonitab, et Iraan peab oma majandusliku potentsiaali ärakasutamiseks astuma samme, et luua rahvusvahelisi investeeringuid soodustav läbipaistev majanduskeskkond, ning võtma korruptsioonivastaseid meetmeid kõigil tasanditel, eriti rahapesuvastase töökonna soovituste täitmisel küsimustes, mis puudutavad nt terroriorganisatsioonidele suunduvate rahavoogude peatamist; palub ELil toetada täiel määral pingutusi, mida Iraan selles protsessis teeb, eriti toetades ELi ja Iraani vahelise kahepoolse investeerimislepingu saavutamiseks tehtavat tööd; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toonitab, et kaubandus ja taastatud juurdepääs ülemaailmsele eeskirjadel põhinevale kaubandussüsteemile on võimalik viis Iraani isolatsiooni lõpetamiseks, ning kaubandus võiks olla oluline vahend poliitilise dialoogi tugevdamiseks ja piirkonna riikide vahelise koostöö hoogustamiseks, et suurendada regionaalarengut, tööhõivet ja stabiilsust laiemas piirkonnas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et Iraan on Lähis-Idas suuruselt teine majandus, mille nominaalne SKP oli 2015. aastal hinnanguliselt 397 miljardit USA dollarit; lisaks märgib, et ELi ja Iraani kaubavahetuse maht on praegu ligikaudu 8 miljardit USA dollarit ning järgmise kahe aasta jooksul see maht eeldatavasti neljakordistub; tuletab meelde, et EL oli varem Iraani peamine kaubanduspartner, ning leiab, et liit peaks püüdma seda positsiooni taastada; toetab ELi kaubandussuhete laiendamist Iraaniga ning nõuab, et EL arendaks Iraaniga kaubandus-, rahandus- ja majandusalast koostööd, et parandada Iraani elanike elutingimusi ja tööhõivet ning kiirendada piirkondlikku arengut; usub, et Iraaniga seotud kaubanduse ja investeeringute laiendamine võib aidata pikas perspektiivis edendada rahu ja stabiilsust piirkonnas laiemalt, kui EL otsiks võimalusi piirkondlike investeerimiskavade jaoks, näiteks energia ja transpordiühenduste valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et kuigi Euroopa ettevõtjatega on sõlmitud palju lepinguid, ei suuda Iraan oma kohustusi täita vähese likviidsuse tõttu, mis tähendab, et Iraani avanemisprotsess on sattunud nõiaringi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et Iraan on maailma suurim WTO-väline majandus; toetab Iraani püüdlusi ühineda WTOga; märgib, et ELi praegune mandaat Iraaniga kaubandus- ja koostöölepingu üle läbirääkimiste pidamiseks on aegunud; palub, et komisjon uuriks võimalusi, kuidas tugevdada kaubandus- ja investeerimisalaseid sidemeid, et viia Iraani olukord suuremasse kooskõlla WTO eeskirjadega ning kaitsta Euroopa investeeringuid; rõhutab, et ametlik läbirääkimisraamistik võimaldaks ELil kasutada täielikult oma mõju suurima integreeritud turu ja majandusblokina ning luua foorum arvamuste vahetuseks ja dialoogiks; kutsub ELi üles uurima võimalust, et Iraan saaks alustada uuesti ühinemisläbirääkimisi WTOga, kuna WTO liikmesus tooks kaasa Iraani majanduse edasise liberaliseerimise, mis toetaks majanduskasvu, kaasaks riigi ülemaailmsesse eeskirjadel põhinevasse süsteemi, looks mehhanismi vajalike majandusreformide toetamiseks Iraanis ning sunniks Iraani arvestama rahvusvaheliste kohustustega; kutsub komisjoni üles kasutama neid läbirääkimisi võimalusena tõugata tagant peamisi töötajate õigustega seotud reforme, tuginedes ILO põhilistele konventsioonidele; on mures viivituse pärast Iraani WTOga ühinemisega tegeleva töörühma esimehe nimetamisel; palub komisjonil kasutada täiel määral oma mõjujõudu, et kõrvaldada viivitamata see takistus ning alustada Iraani WTOga ühinemise protsessi; usub, et ühinemisprotsessi lõpetamiseks tuleks Iraan arvata rahapesuvastase töökonna avalike teadete nimekirjast välja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | arvab, et sõnavabaduse puudumine internetis, internetiliikluse süsteemne jälgimine ning digitaalsete vabaduste puudumine takistab kaubavahetust Iraaniga ning kujutab endast inimeste õiguste ja vabaduste rikkumist; rõhutab, et avatud ja turvalisel internetil on Iraanis digitaalse majanduse seisukohalt suur potentsiaal; kordab üleskutset tagada tõhus Euroopa ekspordikontrolli süsteem, et hoida ära kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate väärkasutamine inimõiguste rikkumiseks ja ELi vastu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toonitab samuti, kui tähtis on, et Iraan arendaks majandus- ja kaubandussidemeid piirkondlike osalistega, pöörates nõuetekohast tähelepanu WTO eeskirjadele, et moodustada sidus majandus- ja kaubandusblokk; juhib tähelepanu asjaolule, et EL võib pakkuda oma asjatundlikkust ja tuge sellise piirkondliku dialoogi arendamiseks ja ülesehitamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | arvab, et tuumavaldkonnaga seotud majandus- ja finantssanktsioonide kaotamine ELi ja rahvusvahelise üldsuse poolt, nagu on sätestatud ühises laiaulatuslikus tegevuskavas, on oluline tegur, mis näitab, et EL on täitnud oma kohustused Iraani ees, ning see on ka tõend valmisoleku kohta tugevdada majanduslikku koostööd vastastikuse majandusliku kasu nimel; märgib siiski, et kuigi enamik majandus- ja finantssanktsioone on nüüdseks kaotatud, on mõni jäänud kehtima ning tuumakokkulepe neid ei mõjuta; palub ELil kohustada ELis paiknevaid äriühinguid tagama oma tegevuse täielik läbipaistvus Iraanis; nõuab, et tähelepanu pöörataks nii investeeringute kvaliteedile kui ka kvantiteedile, ning nõuab algatust eesmärgiga hinnata, kas uute investeeringute puhul järgitakse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid; algatus peaks olema sarnane sellega, mida rakendati sanktsioonide kaotamisel Myanmari/Birma suhtes; märgib, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse suuniste tulemuslik rakendamine on väga oluline, et ELi ja Iraani tihedamad kaubandussidemed saaksid avaldada positiivset mõju Iraani ühiskonnale tervikuna; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde õiguslikku ebakindlust, mida avaldavad Iraani investeerida soovivatele ELi äriühingutele Ameerika Ühendriikide peamised sanktsioonid ja asjaolu, et tehinguid tehakse dollarites, mis vähendab ühiselt laiaulatuslikult tegevuskavalt oodatavat majanduslikku kasu Iraani rahva jaoks; toonitab vajadust käsitleda seda ja muid finantsküsimusi kooskõlas rahapesuvastase töökonna soovitustega, et luua vajalik selgus ja õiguskindlus ELi äriühingute tegutsemiseks Iraanis; nõuab Iraaniga kauplemise suhtes kohaldatava lähenemisviisi muutmist; nõuab, et Iraaniga tehtavate tehingute vääringuks oleks euro, mis takistaks USA ametiasutustel karistuste kehtestamist, nagu nad on varem teinud mõne Euroopa panga suhtes; toetab tihedat dialoogi Ameerika Ühendriikidega, et tagada Euroopa kaubanduse ja investeeringute järjepidevus Iraanis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab ühtlasi, et rahvusvahelist investeerimist soodustava keskkonna tagamiseks tehtavad suuremad pingutused on hädavajalikud, et Iraan saaks teostada oma majanduslikku potentsiaali; kutsub sellega seoses Iraani üles tagama kooskõlas rahapesuvastase töökonna soovitustega oma finantssektori läbipaistvus ning võitlema korruptsiooni ja rahapesu vastu; peab kiiduväärseks rahapesuvastase töökonna soovitusi puudutavat Iraani valitsuse tegevuskava ning 12. juulil toimunud ELi ja Iraani ametnike tehnilisi koosolekuid eesmärgiga viia ellu sellega seotud vajalikud reformid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab kiiduväärseks ühise laiaulatusliku tegevuskavaga juba saavutatud positiivseid tulemusi, nagu Iraani ja ELi vahelise kaubavahetuse 43 %-line kasv 2016. aasta esimesel kuuel kuul 2015. aasta sama ajavahemikuga võrreldes, asjaolu, et 30 Iraani panka on uuesti ühendatud SWIFTiga, ning positiivset mõju, mida ühine laiaulatuslik tegevuskava avaldab inflatsiooni ja intressimäärade vähenemise suundumuse toetamisele Iraanis; peab kiiduväärseks asjaolu, et järjest rohkem väikseid Euroopa panku tegutseb nüüd aktiivselt Iraanis, hõlbustades laenuandmist VKEdele; nõuab erilise tähelepanu pööramist Euroopa ja Iraani VKEde rollile kaubandussidemete tugevdamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Iraani valitsus peab välisinvesteeringute kaasamist väga oluliseks, kuna välismaiseid otseinvesteeringuid on vaja kõikides peamistes majandussektorites; märgib, et järgmise kümne aasta jooksul on tõenäoliselt vaja investeerida taristusse üle 1 triljoni USA dollari, mis pakub Euroopa ettevõtjatele võimalusi, sh energia-, auto- ja lennundustööstuses; tunneb heameelt, et pärast ühise laiaulatusliku tegevuskava allkirjastamist on Teherani külastanud 180 kaubandusdelegatsiooni, sh delegatsioonid 15 ELi liikmesriigist, mis on märk kasvavast huvist majandussuhete vastu Iraaniga; palub ELil ja selle liikmesriikidel uurida ekspordikrediidi garantiide kasutamist, et ergutada kaubandust, projektide rahastamist ja investeeringuid Iraanis; toetab Iraani valitsuse ning Airbusi ja Boeingi vaheliste kokkulepete edukat sõlmimist kui täiendavat usalduse suurendamise meedet pärast ühise laiaulatusliku tegevuskava vastuvõtmist; |
| --- | --- |

21.

Valdkondlik koostöö

| 22. | märgib, et Iraanile kuuluvad maailma suuruselt teised maagaasivarud ja maailma suuruselt neljandad naftavarud; usub, et energiakoostöö võib etendada märkimisväärset rolli energia tarneallikate mitmekesistamisel ELis ja vähendada liikmesriikide energiasõltuvust üksikutest tarnijatest, aidates seeläbi kaasa ELi energiajulgeolekule; arvab, et majandussanktsioonide kaotamine võib vabastada märkimisväärsed summad suunamiseks nafta- ja gaasitööstusesse ning muudesse majandussektoritesse, kus oleks kasu investeeringutest ja juurdepääsust uuele tehnoloogiale; kutsub Euroopa ettevõtjaid üles investeerima Iraani energiasektorisse; kutsub eeskätt üles andma ELi toetust veeldatud maagaasi tehnoloogia arendamiseks Iraanis; usub, et Iraani suunatavad investeeringud peavad olema täielikult kooskõlas ELi võetud pikaajaliste CO2-heite vähendamise kohustustega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et praegu täidetakse üle poole Iraani majapidamiste energiavajadusest maagaasi abil; rõhutab, kui suuri võimalusi pakub taastuvenergia arendamine Iraanis, kus on aastas keskmiselt 300 päikesepaistelist päeva, kusjuures tootmisvõimsus vastaks hinnangute kohaselt 13-kordsele kogu Iraani energiatarbimisele; palub komisjonil toetada taastuvenergia arendamist Iraanis, millega aidatakse kaasa riigi energiaallikate jaotuse mitmekesistamisele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub Iraanil ühineda mäetööstuse läbipaistvuse algatusega ning nõuab, et ELi ja Iraani energiakoostöö tugineks järjekindlalt eesmärgile parandada keskkonnaalast, sotsiaalset ning majanduslikku kasu nii Iraani kui ka ELi elanike jaoks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toonitab, et Iraanis on palju keskkonnaprobleeme, sh veenappus ja mulla degradeerumine, ning EL peaks küll ära kasutama ärialase koostöö täielikku potentsiaali, kuid samal ajal tegema Iraaniga koostööd keskkonnakaitse tõhustamiseks ja keskkonnasäästliku arengu edendamiseks; nõuab keskkonnaalast koostööd veekaitse haldamise (toetades muu hulgas Iraani Urmia järve päästmist), kõrbestumise tõkestamise ja maavärinaseire valdkonnas ning tegelemist õhusaaste ja jäätmekäitluse küsimustega; väljendab sellega seoses erilist muret Kaspia mere saastatuse taseme pärast ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid aktiivselt pingutusi, mida Iraani valitsus teeb olukorra tõsise halvenemise peatamiseks; peab kiiduväärseks, et keskkonnaga tegelevad Iraani vabaühendused on arendanud partnerlussuhteid piirkonna muude vabaühendustega; tunnustab nende osalemist Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingus ja Ramsari konventsioonis; palub komisjonil abistada Iraani vabaühendusi osaluspõhise majandamise projektide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et piirkondlikud arutelud ja keskkonnaalane koostöö Iraani ja selle naabrite vahel on määrava tähtsusega, et tegeleda selliste probleemidega nagu õhusaaste, veepuudus ja kõrbestumine; rõhutab, et EL peaks edendama kõnealust piirkondlikku koostööd olulise usalduse suurendamise meetmena ning tuginema piirkondlike osalejate valmidusele saada kasu Euroopa asjatundlikkusest kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | võtab teadmiseks uuringud, milles märgitakse, et uraani väheste varude ja selle kaevandamiskulude tõttu ei pruugi tuumaenergia olla Iraanis konkurentsivõimeline; palub komisjonil sellegipoolest uurida võimalusi teha kooskõlas ühises laiaulatuslikus tegevuskavas võetud kohustusega Iraaniga tuumavaldkonnas tsiviilkoostööd ning julgustada Iraani kirjutama alla tuumaohutuse konventsioonile; väljendab heameelt mõne Iraani ametniku tehtud ettepaneku üle alustada piirkondlikku dialoogi tsiviilotstarbeliste tuumaenergia programmide ohutuse ja turvalisuse teemal; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab koostöövõimalusi lennuohutuse valdkonnas, mis hõlmab tehnilise abi andmist ja Iraani ettevõtjate juurdepääsu vajalikele komponentidele, et pääseda välja Euroopa mustast nimekirjast; |
| --- | --- |

28.

| 29. | võtab teadmiseks asjaolu, et Iraan on võtnud vastu 3 miljonit Afganistani kodanikku, kellest vaid 950 000 on Iraanis ametlik seaduslik pagulasseisund, mis teeb Iraanist ühe enim pagulasi vastu võtnud riigi; peab kiiduväärseks täiendavat 6,5 miljoni euro suurust ELi rahastust, et aidata Iraanil võimaldada riigis viibivatele Afganistani elanikele haridus- ja tervishoiuteenuseid; rõhutab vajadust võtta konkreetseid meetmeid, millega kaitstakse Iraanis viibivate Afganistani rändajate ja pagulaste inimõigusi, sh nende õigust nõuetekohasele menetlusele ja võrdsusele seaduse ees; arvab, et ELi ja Iraani koostöö pagulasvoogude haldamisel võib suurendada vastastikust mõistmist, edendada rahvusvahelise õiguse ning varjupaigataotlejate ja pagulaste inimõiguste suuremat austamist ning aidata kaasa konflikti lahendamisele eesmärgiga vähendada pagulaste praeguse ja edaspidise liikumiste põhjusi; usub, et ELi ja Iraani koostöö pagulasvoogude haldamisel peaks parandama pagulaste heaolu Iraanis ja hoidma ära inimkaubanduse; arvab, et ELi ja Iraani koostöö peaks hõlmama ka laiaulatuslikku dialoogi rändeküsimuses, eriti seadusliku ja ebaseadusliku rände, varjupaigataotlejate ja pagulastega seotud poliitika ja seadusandlike meetmete ja prioriteetide teemal nii riigi kui ka piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunnistab, et Iraani noor (hinnanguliselt üle 60 % elanikest on alla 30-aastased), haritud ja tehnoloogiat tundev elanikkond ja selle ühiskonna dünaamilisus võivad anda konkreetseid võimalusi edendada inimestevahelisi kontakte ELiga, mille aluseks on vastastikkuse ja mõlemapoolse austuse põhimõtted; arvab, et noortevahetuse programmid on üks kõige edukamaid tegevusi, mille abil lähendada ühiskondi ja kultuure; peab seetõttu kiiduväärseks Iraanist Euroopa ülikoolidesse tulevate Erasmus Munduse programmi üliõpilaste arvu suurenemist, mis annab võimaluse võidelda väärarvamuste ja stereotüüpide vastu; nõuab, et üliõpilaste ja teadlaste vahetuste, sh ülikoolide koostöö kaudu tehtaks hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas suuremat koostööd, sh keskkonna-, taastuvenergia, õiguse, inimõiguste ning hea valitsemistava valdkondades; palub komisjonil suurendada Erasmus Munduse programmi Iraanist pärit üliõpilastele mõeldud eelarvet; peab kiiduväärseks hiljuti Teherani ülikoolis toimunud töötubasid, mille eesmärk oli parandada teadlikkust võimalikust kasust, mida võib Iraani ülikoolidele pakkuda osalemine programmis „Horisont 2020“; palub Iraani valitsusel nimetada ametisse programmi „Horisont 2020“ riiklik koordineerija, kes annab Iraani ülikoolidele tehnilist abi ja nõu taotluste esitamise kohta programmi „Horisont 2020“ projektides osalemiseks; palub, et komisjon uuriks võimalust veelgi lihtsustada Iraani akadeemilistel ja teadustöötajatel Euroopa ülikoolides õppimist ja koolituste läbimist; nõuab ELi programmi loomist eesmärgiga tuua kokku Iraani, Pärsia lahe koostöönõukogu riikide ning Euroopa teadlased ja üliõpilased, et uurida Euroopa piirkondlikust integratsioonist saadud õppetunde ja kogemusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | väljendab sügavat muret ELi-Iraani topeltkodakondsusega isikute vahistamise pärast nende Iraani sisenemisel ja rõhutab, et need vahistamised takistavad võimalusi luua inimestevahelisi kontakte; palub Iraani ametiasutustel võimaldada Euroopas asuval Iraani kogukonnal reisida ohutult oma sünniriiki; |
| --- | --- |

31.

Piirkondlik julgeolek

| 32. | toonitab, kui oluline on mõju, mida Iraani eri rahvad ja kultuurid on avaldanud tuhandete aastate jooksul muu hulgas Euroopale; märgib, et oma strateegilise asukoha, elanikkonna ja majanduse suuruse, nafta- ja maagaasivarude ning piirkonnale avaldatava mõju tõttu on Iraan Lähis-Ida ja Pärsia lahe piirkonnas väga oluline jõud; rõhutab, et Iraani strateegilisi huvisid teenib kõige paremini taastatud piirkondlik stabiilsus ning nende huvide nimel tegutsemine ei konkureeri ega tohiks konkureerida piirkonna muude oluliste osalejatega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | arvab, et tuumakokkulepe annab võimaluse teha koostööd piirkonna julgeolekukriisi lahendamiseks; arvab, et Iraan saab täita ja peaks täitma piirkonnas stabiliseerivat rolli; arvab, et kogu piirkond võiks saada kasu suhete normaliseerimisest Iraaniga; on arvamusel, et Iraani staatus selle piirkonna olulise osalejana peaks viima selleni, et riigil oleks piirkonnas stabiliseeriv roll; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine, mille ettepanek esitati 18. novembril 2015, näeb ette kavad ELi naabruses asuvate partnerriikide kolmandatest riikidest naabrite kaasamiseks laiendatud koostöö raamistikes; nõuab seetõttu tungivalt temaatiliste raamistike loomist koostöö pakkumiseks liidu, lõunanaabruse partnerriikide ja oluliste piirkondlike osalejate (nagu Iraan) vahel sellistes piirkondlikes küsimustes nagu julgeolek, energia ja pagulasvoogude haldamine; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub kõiki piirkonna riike, eriti Saudi Araabiat ja Iraani hoiduma konflikte õhutavast vaenulikust retoorikast ja piirkonna vaenulike relvarühmituste, sh Hezbollahi sõjalise tiiva ja Al-Nusra tegevusest ja toetamisest; väljendab muret aina suurema militariseerimise pärast piirkonnas laiemalt ning toetab pingutusi suurema relvastuskontrolli, relvastuse leviku tõkestamise ja terrorismivastase võitluse saavutamiseks, tunnistades samas õigustatud muret kaitseküsimuste pärast, kuid püüdes seejuures edendada kõikide piirkonna riikide suveräänsuse täielikku austamist; on mures Iraani ballistiliste rakettide katsete arendamise pärast, mis ei lähe küll vastuollu ühise laiaulatusliku tegevuskavaga, kuid on vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) vaimuga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | arvab, et ELi ja Iraani poliitilise dialoogi raames tuleks kutsuda Iraani ja piirkonna kõiki teisi olulisi osalejaid üles etendama Iraagis, Jeemenis, Süürias, Liibanonis ja Afganistanis poliitiliste kriiside lahendamisel edasiviivat rolli, tuginedes rahvusvahelise õiguse ja nende riikide suveräänsuse austamisele; nõuab sellise ELi diplomaatia mudeli kasutuselevõtmist, mis tugineks pigem poliitilistele prioriteetidele kui usulisele identiteedile ning kõikide Lähis-Ida riikide, sh Iisraeli ja Palestiina rahvaste austamise, ohutuse ja julgeoleku tagamise põhimõttele, et muuta Lähis-Ida stabiilsemaks ja üksmeelsemaks; arvab, et ELi ja Iraani koostöö terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu võitlemisel piirkonnas on poliitilise dialoogi oluline osa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | arvab, et Lähis-Ida, Põhja-Aafrika ja Pärsia lahe piirkonnas esinevaid konflikte ei saa lahendada ilma kõikide osalejate osavõtuta; väljendab seetõttu heameelt Iraani osavõtu üle Süüria rahukõnelustest rahvusvahelises Süüria toetamise rühmas osalemise kaudu; peab siiski kahetsusväärseks, et Iraani kaasabi ei ole siiani viinud olukorra märgatava paranemiseni, ning nõuab, et Iraan panustaks vähemalt nii palju, et hõlbustada humanitaarabi andmist eesmärgiga suurendada tsiviilelanikkonna kaitset rünnakute eest ja püüelda järjekindlalt konflikti pikaajalise lahenduse poole; märgib sellega seoses, et Assadi režiim püsimine Süürias sõltub üha enam Iraanist, ja kutsub seetõttu Iraani ametivõime üles kasutama on mõjuvõimu Süüria konfliktile rahumeelse lahenduse leidmiseks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunnustab Iraani valmisolekut toetada praegusi pingutusi stabiilsuse saavutamiseks Iraagis, nõuab tungivalt, et Iraan annaks sisulise panuse usulahkudevahelise vägivalla lõpetamiseks, ning nõuab täiendavaid pingutusi eesmärgiga koondada kõik riigis tegutsevad relvarühmitused Iraagi valitsuse võimu alla, et kõiki huvisid arvestada; rõhutab, et ELil ja Iraanil on ühised vaenlased ISISe/Daeshi, Al-Qaida, Al-Nusra ja muude sarnaste ÜRO Julgeolekunõukogu poolt terroriorganisatsioonideks nimetatud rühmituste näol, kes on saanud innustust islami äärmuslikust väärtõlgendusest; tunnustab Iraani panust võitluses ISISe/Daeshi vastu, sh selle varajast toetust Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele Arbīlis, ning tunnustab riigi otsustavat panust Iraagis, tänu millele peatati ISISe/Daeshi edasiliikumine ning saadi tagasi džihadistide terrorismi mõju all olnud territooriumid; tunneb aga muret korduvate teadete pärast Al-Qaida liikmete vabastamise kohta; võtab teadmiseks Iraani ja Austraalia vahelise kokkuleppe jagada luureteavet ISISe/Daeshi vastase võitluse kohta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | arvab, et piirkondlik rivaalitsemine on mitmes piirkonna riigis esineva konflikti põhitegur; on väga mures usulahkudevahelise vägivalla suurenemise pärast piirkonnas ning rõhutab vajadust ELi pideva ja laialdase diplomaatilise tegevuse järele, et käsitleda konflikti aluseks olevat dünaamikat etnilise ja usulahkude lepitamise pikaajalise toetamise teel; toob murelikult esile Iraani ja Saudi Araabia süveneva võitluse poliitilise ja usulise mõjuvõimu pärast ning hoiatab, et sellel võib olla mõju konfliktide lahendamisele ja julgeolekule Lähis-Idas ja kaugemal; usub, et Iraani ja Saudi Araabia lähenemispoliitika ja nende konstruktiivne koostöö on ülioluline piirkondlike pingete maandamiseks, mis võimaldab liikuda Iraagis, Süürias ja Jeemenis relvakonfliktide lõpetamiseks lahenduste leidmise ja sellest tingitud rändevoogude peatamise suunas, samuti terrorismi ja äärmusluse lähtepõhjustega tegelemiseks, mis ohustavad kõnealust piirkonda, Euroopa Liitu ja muid piirkondi; nõuab Teherani ja Ar-Riyādi vaheliste pingete leevendamiseks aktiivset ELi diplomaatiat, mis hõlmab usalduse suurendamist, kodanikudiplomaatiat ja leevendusmeetmeid, mille eesmärk on Saudi Araabia ja Iraani vaheliste diplomaatiliste suhete taastamine, mis on esimene samm kahe riigi suhete normaliseerimisel; palub ELil teha selle nimel koostööd Ameerika Ühendriikide ja Venemaaga ning eelkõige teostada uue piirkondliku julgeolekutaristu arendamist, mille juures võetakse arvesse Iraani ja Saudi Araabia poolset ohu tajumist ja õigustatud muresid julgeoleku pärast ning antakse julgeolekutagatised nii Iraanile kui ka Pärsia lahe koostöönõukogu riikidele; rõhutab, et Pärsia lahe piirkonnas meresõidu turvalisuse küsimuses tehtav koostöö, sh vaba navigeerimise harta allkirjastamine, võiks olla piirkondliku usalduse ja koostöö arendamise raames esimene usalduse suurendamise meede; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mõistab karmilt hukka Iraani režiimi korduvalt esitatud üleskutse, et Iisrael tuleb hävitada, ning holokausti eitamise poliitika; |
| --- | --- |

39.

Sotsiaal-majanduslikud küsimused, õigusriik, demokraatia ja inimõigused

| 40. | arvab, et Iraani revolutsiooniline pärand ja selle kui islamiriigi põhiseadus ning suured erinevused Iraani ja ELi poliitiliste ja institutsiooniliste süsteemide vahel ei tohi takistada avatust ning avameelset ja otsekohest dialoogi ning ühiste seisukohtade leidmist demokraatia, õigusriigi ja inimõigustega seotud küsimustes; kutsub Iraani Islamivabariiki üles laiendama võimalusi poliitiliseks pluralismiks; rõhutab, et Majlis on reformi- ja Euroopa-meelne, ning usub, et 2016. aasta veebruaris toimunud parlamendi- ja ekspertide kogu valimiste tulemused kajastavad Iraani rahva tahet, annavad võimaluse ulatuslikumaks suhtlemiseks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikidega, mis peaks viima konstruktiivsete suheteni, ning annavad võimaluse sisemisteks majanduslikeks, poliitilisteks ja sotsiaalseteks reformideks; nõuab, et Iraan lubaks rahvusvahelistele standarditele vastavaid täiesti vabu ja õiglaseid valimisi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib, et Iraan on end avanud, kuna riik vajab abi oma kodanike vajaduste rahuldamiseks ning noorte haritud inimeste riigis hoidmiseks, mis on oluline Iraani stabiilsuse seiskohalt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib murega, et Iraanis on maailma kõrgeim surmanuhtluste täideviimise arv ühe elaniku kohta; rõhutab, et uimastitega seotud õigusrikkumiste eest rakendatava surmanuhtluse kaotamine vähendaks oluliselt hukkamiste arvu; väljendab sellega seoses heameelt võimaluse üle, et äsja valitud Majlis kaalub õigusakti vastuvõtmist, millega jäetaks teatavad uimastitega seotud õigusrikkumised surmanuhtlusega karistatavate kuritegude nimekirjast välja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib, et 2013. aasta islami karistusseadustiku vastuvõtmisega antakse kohtunikele suurem kaalutlusõigus ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni ratifitseerimisega Iraanis keelatakse laste hukkamine ja võimaldatakse enne 2013. aastat surma mõistetud alaealistel õigusrikkujatel taotleda kohtuasja uuesti läbivaatamist; palub Iraanil tagada, et seda keeldu järgitaks täiel määral ning et kõiki asjaomaseid õigusrikkujaid teavitataks sellest õigusest; palub Iraanil kehtestada surmanuhtlusele moratooriumi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | julgustab Iraani ühtlasi tegema täielikku koostööd kõigi ÜRO inimõiguste mehhanismidega ning tegutsema selles kontekstis kehtestatud soovituste, sh inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise kohaldamise nimel, võimaldades rahvusvahelistel inimõiguste organisatsioonidel viia läbi lähetusi; on seisukohal, et selline areng aitab parandada Iraani mainet Euroopa üldsuse silmis; toonitab asjaolu, et Iraani valitsus on suurendanud osalemist ÜRO erimenetlustes omavahelise suhtluse teel; kutsub Iraani valitsust üles käsitlema sisulisi probleeme, mis toodi esile ÜRO eriraportööri ja ÜRO peasekretäri aruannetes inimõiguste olukorra kohta Iraanis, samuti konkreetseid üleskutseid võtta meetmeid, mis on esitatud ÜRO Peaassamblee resolutsioonides; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles toetama kodanikuühiskonna organisatsioonide nõuetekohast ja sõltumatut toimimist võimaldava keskkonna loomist; rõhutab ELi ja Iraani suhete kontekstis ELi inimõiguste suuniste toetamise olulisust, sh inimõiguste kaitsjate osas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub Iraanil austada, kaitsta ja täita kohustusi, mis tulenevad Iraani Islamivabariigi põhiseadusest, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist, lapse õiguste konventsioonist ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelisest paktist, austades õigust sõnavabadusele nii internetis kui ka mujal, õigust arvamusvabadusele, ühinemisvabadusele, rahumeelse kogunemise vabadusele, mõttevabadusele, südametunnistusevabadusele, usu- ja veendumusvabadusele ning tagades õigusaktides ja praktikas, et riigi kodanikud saavad kasutada üksikisiku, sotsiaalseid ja poliitilisi õigusi ilma diskrimineerimiseta soo, keele, religiooni, poliitiliste või muude vaadete, rahvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, sugupoole, seksuaalse sättumuse või muu staatuse alusel, nagu on sätestatud nimetatud õigusaktides; juhib tähelepanu, et see hõlmab põhiõigust olla võrdne seaduse ees ning õigust hariduse, tervishoiuteenuste ja tööalaste võimaluste võrdsele kättesaadavusele; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tunneb heameelt uue kriminaalmenetluse seadustiku alusel tehtud reformide üle, aga on väga mures, et seadustikuga ei tagata täielikult nõuetekohase menetluse rahvusvahelisi kaitsemeetmeid; kutsub Iraani vaatama läbi 2014. aasta kriminaalmenetluse seadustikku, et tagada õiglase kohtupidamise tagatiste lisamine; kutsub Iraani üles vaatama läbi ja muutma õigusakte, et tagada piinamise, väärkohtlemise või muud liiki sunnimeetmete tulemusel saadud avalduste väljaarvamine kriminaalmenetluse tõendusmaterjalist ning piinamise ja muude väärkohtlemise süüdistuste, millest on ametivõimudele teada antud, automaatne uurimine; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab kõigi poliitvangide vabastamist; kutsub Iraani üles vabastama vangistatud ELi kodanikud, kes peeti kinni või mõisteti süüdi rahvusvahelistele standarditele mittevastava kohtumenetluse alusel, teiste seas: 58-aastane Nazak Afshar, keda peetakse kinni alates 2016. aasta märtsist, 76-aastane Kamal Foroughi, keda peetakse kinni alates 2011. aasta maist, 65-aastane Homa Hoodfar, keda peetakse kinni alates 2016. aasta juunist, ning 37-aastane Nazanin Zaghari-Ratcliffe, keda peetakse kinni alates 2016. aasta aprillist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tunnistab mitmesuguste uskude ja veendumuste olemasolu Iraanis; märgib, et mõned usuvähemused ja nende põhilised usuvabadused on Iraani Islamivabariigi põhiseadusega ametlikult kaitstud; tunneb siiski muret, et usuvähemuste kogukondadest pärit vangistatud isikute või veendumuste tõttu vangistatud isikute arv on suurenenud; nõuab, et Iraani ametiasutused tagaksid usu- ja etniliste vähemuste õiguste täieliku austamise ja kaitse õigusaktide alusel ning usuvabaduse laiendamise; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib ära Iraani naiste poolt hariduse, teaduse ja teadusuuringute valdkonnas saavutatud edasimineku, mille näiteks on asjaolu, et enamik Iraani ülikoolide üliõpilastest on naised; julgustab ELi ja selle liikmesriike jätkuvalt tõstatama soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimusi kahepoolses suhtluses Iraani ametiasutustega; nõuab täielikku soolist võrdõiguslikkust, võttes meetmeid, millega kõrvaldatakse naiste praegune õiguslik ja praktikas diskrimineerimine, ning naiste võrdse osalemise tagamist tööturul ning majandus-, kultuuri-, ühiskonna- ja poliitilise elu kõigis aspektides; tunneb heameelt katsete üle koostada seaduseelnõu naiste kaitsmiseks vägivalla eest ja loodab, et hiljuti valitud parlament kaalub õigusakte, millega naistevastane vägivald, sh koduvägivald ja abielusisene vägistamine, loetakse igas mõttes kuriteoks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tunnustab president Rohani kampaanialubadust esitada kodanike õiguste harta ja sõnavõtte, millega edendatakse etniliste vähemuste õigusi; usub, et see harta peaks tuginema Iraani rahvusvahelistele kohustustele inimõiguste valdkonnas ning olema nendega täielikult kooskõlas; toonitab õigusriigi põhimõtte austamise ja kohtusüsteemi sõltumatuse olulisust välismaiste otseinvesteeringute tegemiseks nõutava õiguskindluse tagamisel, kuid eelkõige Iraani rahva huvides; palub kohtutel järgida õiglast kohtupidamist ja nõuetekohast menetlust ning võimaldada kahtlustatavatel kasutada kaitsja abi; palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil teha Iraani ametiasutustega koostööd sellistes valdkondades nagu kohtureform, vanglasüsteemi, sh vanglatingimuste reform, valitsuse aruandekohustus, õigusriigi põhimõtte ja sõnavabaduse austamine, kodanike üldised inimõigused ja põhivabadused ning korruptsioonivastane võitlus; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Iraani valitsusele ja parlamendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 163.

(2)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 102.

(3)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 157.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0339.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0348.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/96

---

P8_TA(2016)0403

Korruptsioonivastane võitlus ja CRIM-erikomisjoni resolutsiooni järelmeetmed

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon korruptsioonivastase võitluse ning CRIM-erikomisjoni resolutsiooni järelmeetmete kohta (2015/2110(INI))

(2018/C 215/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 67 ja 82–89 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige artikleid 5, 6, 8, 17, 32, 38 ja 41, artikleid 47–50 ja artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 67 ja 82–89 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige artikleid 5, 6, 8, 17, 32, 38 ja 41, artikleid 47–50 ja artiklit 52,

| — | võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 16. juuni 2015. aasta järeldusi Euroopa Liidu sisejulgeoleku uuendatud strateegia (2015–2020) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 16. juuni 2015. aasta järeldusi Euroopa Liidu sisejulgeoleku uuendatud strateegia (2015–2020) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni 2015. aasta kohtumise järeldusi julgeoleku valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni 2015. aasta kohtumise järeldusi julgeoleku valdkonnas,

| — | võttes arvesse ÜRO asjakohaseid konventsioone, eelkõige rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO asjakohaseid konventsioone, eelkõige rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ja korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Strasbourgis vastavalt 27. jaanuaril ja 4. novembril 1999, ning resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mille Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis vastavalt vastu 5. mail 1998 ja 1. mail 1999 ning millega asutati riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ja korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Strasbourgis vastavalt 27. jaanuaril ja 4. novembril 1999, ning resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mille Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis vastavalt vastu 5. mail 1998 ja 1. mail 1999 ning millega asutati riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 30. aprilli 2014. aasta soovitust CM/Rec (2014) 7 rikkumisest teatajate kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 30. aprilli 2014. aasta soovitust CM/Rec (2014) 7 rikkumisest teatajate kaitse kohta,

| — | võttes arvesse OECD konventsiooni, mis käsitleb võitlust välisriigi ametnikele rahvusvahelistes äritehingutes antava altkäemaksu vastu, mis avati allkirjastamiseks Pariisis 17. detsembril 1997, selle juurde kuuluvaid soovitusi ning viimaseid riigipõhiseid seirearuandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD konventsiooni, mis käsitleb võitlust välisriigi ametnikele rahvusvahelistes äritehingutes antava altkäemaksu vastu, mis avati allkirjastamiseks Pariisis 17. detsembril 1997, selle juurde kuuluvaid soovitusi ning viimaseid riigipõhiseid seirearuandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta direktiivi 2013/40/EL, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2005/222/JSK (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta direktiivi 2013/40/EL, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2005/222/JSK (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/62/EL, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ning millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrust (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrust (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006 (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 513/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JHA (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 513/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JHA (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2219, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2219, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsust 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsust 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1142/2014, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 seoses Euroopa tasandi erakondade rahastamisega (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1142/2014, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 seoses Euroopa tasandi erakondade rahastamisega (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (12),

| — | võttes arvesse Euroopa parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (14),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534),

| — | võttes arvesse otsust kohtuasjas C-105/14 (Taricco jt) (15), milles Euroopa Kohus märkis, et Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artiklis 1 määratletud pettuse mõiste hõlmab käibemaksutulusid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsust kohtuasjas C-105/14 (Taricco jt) (15), milles Euroopa Kohus märkis, et Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artiklis 1 määratletud pettuse mõiste hõlmab käibemaksutulusid;

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (16),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (COM(2015)0625), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (COM(2015)0625),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (17),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2014. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne“ (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2014. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne“ (COM(2014)0038),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185),

| — | võttes arvesse Europoli 2013. aasta märtsi hinnangut raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta ning 30. septembri 2015. aasta hinnangut internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 2013. aasta märtsi hinnangut raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta ning 30. septembri 2015. aasta hinnangut internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta,

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (19),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringuid ELi tegevusetuse maksumuse kohta organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringuid ELi tegevusetuse maksumuse kohta organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemisel,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning arengukomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A8-0284/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning arengukomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamusi (A8-0284/2016),

| A. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus kujutab endast globaalset ohtu ja nõuab seetõttu ELilt ja liikmesriikidelt ühist ja koordineeritud vastust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus kujutab endast globaalset ohtu ja nõuab seetõttu ELilt ja liikmesriikidelt ühist ja koordineeritud vastust;

| B. | arvestades, et tänaseni ei ole täielikku teadlikkust organiseeritud kuritegevuse komplekssusest ja ohtudest, mis tekivad kuritegelike ühenduste imbumisel liikmesriikide ühiskondlikku, majandus-ettevõtlusalasesse, poliitilisse ja institutsioonilisse struktuuri; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tänaseni ei ole täielikku teadlikkust organiseeritud kuritegevuse komplekssusest ja ohtudest, mis tekivad kuritegelike ühenduste imbumisel liikmesriikide ühiskondlikku, majandus-ettevõtlusalasesse, poliitilisse ja institutsioonilisse struktuuri;

| C. | arvestades, et organiseeritud kuritegelikud rühmitused on üles näidanud kalduvust ja suurt võimekust mitmekesistada oma tegevust, kohandudes erinevate geograafiliste piirkondade ning majanduslike ja sotsiaalsete keskkondadega, kasutades ära nende nõrkusi ja haprust, tegutsedes samaaegselt eri turgudel ja kasutades ära eri liikmesriikide seaduste erinevust, et edendada oma tegevust ja maksimeerida kasumit; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et organiseeritud kuritegelikud rühmitused on üles näidanud kalduvust ja suurt võimekust mitmekesistada oma tegevust, kohandudes erinevate geograafiliste piirkondade ning majanduslike ja sotsiaalsete keskkondadega, kasutades ära nende nõrkusi ja haprust, tegutsedes samaaegselt eri turgudel ja kasutades ära eri liikmesriikide seaduste erinevust, et edendada oma tegevust ja maksimeerida kasumit;

| D. | arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid on muutnud oma tegutsemisviisi ja kasutavad professionaalide, pankade, ametnike ja poliitikute abi, kes ei ole küll kuritegeliku organisatsiooni liikmed, kuid toetavad selle tegevust eri tasanditel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid on muutnud oma tegutsemisviisi ja kasutavad professionaalide, pankade, ametnike ja poliitikute abi, kes ei ole küll kuritegeliku organisatsiooni liikmed, kuid toetavad selle tegevust eri tasanditel;

| E. | arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid on tõestanud, et suudavad väga hästi kohaneda, sealhulgas ka uute tehnoloogiate pakutavaid võimalusi ära kasutades; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid on tõestanud, et suudavad väga hästi kohaneda, sealhulgas ka uute tehnoloogiate pakutavaid võimalusi ära kasutades;

| F. | arvestades, et võitlus ähvardava jõuga, mille annab lihtsalt teatavasse organisatsiooni kuulumine, ei kujuta endast prioriteeti võrreldes kuritegeliku ühenduse raames toime pandud kuritegude vastu võitlemisega, ning see on tekitanud Euroopa tasandil õigusliku ja operatiivse lünga, soodustades organiseeritud kuritegelike rühmituste piiriülest tegevust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et võitlus ähvardava jõuga, mille annab lihtsalt teatavasse organisatsiooni kuulumine, ei kujuta endast prioriteeti võrreldes kuritegeliku ühenduse raames toime pandud kuritegude vastu võitlemisega, ning see on tekitanud Euroopa tasandil õigusliku ja operatiivse lünga, soodustades organiseeritud kuritegelike rühmituste piiriülest tegevust;

| G. | arvestades, et lisaks organiseeritud kuritegevusele omaste vägivallaväljenduste ilmselgele ohule avaliku korra ja sotsiaalse julgeoleku jaoks, tekitab organiseeritud kuritegevus samavõrd tõsiseid probleeme imbumisega seaduslikku majandusse ja sellega kaasneva avalike teenistujate korruptiivse käitumisega, mis võimaldab infiltreeruda institutsioonidesse ja avaliku halduse asutustesse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lisaks organiseeritud kuritegevusele omaste vägivallaväljenduste ilmselgele ohule avaliku korra ja sotsiaalse julgeoleku jaoks, tekitab organiseeritud kuritegevus samavõrd tõsiseid probleeme imbumisega seaduslikku majandusse ja sellega kaasneva avalike teenistujate korruptiivse käitumisega, mis võimaldab infiltreeruda institutsioonidesse ja avaliku halduse asutustesse;

| H. | arvestades, et kuritegelike organisatsioonide ebaseaduslik tulu pestakse suures osas puhtaks Euroopa seaduslikul turul; arvestades, et selline kapital, kui see on lõpuks seadusliku majanduse struktuuri põimitud, kujutab endast oma tugevate moonutavate mõjude tõttu tõsist ohtu ettevõtlusvabadusele ja konkurentsile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuritegelike organisatsioonide ebaseaduslik tulu pestakse suures osas puhtaks Euroopa seaduslikul turul; arvestades, et selline kapital, kui see on lõpuks seadusliku majanduse struktuuri põimitud, kujutab endast oma tugevate moonutavate mõjude tõttu tõsist ohtu ettevõtlusvabadusele ja konkurentsile;

| I. | arvestades, et kuritegelikud ühendused osalevad poliitilises elus ja haldussfääris, et saavutada juurdepääs haldusasutuste käsutuses olevatele rahalistele vahenditele ning mõjutada nende toimimist koostööd tegevate poliitikute, ametnike ja ettevõtjate kaudu; arvestades, et poliitilis-haldusliku aparaadi mõjutamine väljendub eelkõige riigihangete ja avalike tööde teostamise sektoris, avaliku rahastuse, romude ja jäätmete kõrvaldamise ning igasuguste kaupade tarnimise ja teenuste haldamise otselepingute sektoris; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuritegelikud ühendused osalevad poliitilises elus ja haldussfääris, et saavutada juurdepääs haldusasutuste käsutuses olevatele rahalistele vahenditele ning mõjutada nende toimimist koostööd tegevate poliitikute, ametnike ja ettevõtjate kaudu; arvestades, et poliitilis-haldusliku aparaadi mõjutamine väljendub eelkõige riigihangete ja avalike tööde teostamise sektoris, avaliku rahastuse, romude ja jäätmete kõrvaldamise ning igasuguste kaupade tarnimise ja teenuste haldamise otselepingute sektoris;

| J. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse peamine eesmärk on kasum; arvestades, et õiguskaitseasutustel peab seetõttu olema vajalik suutlikkus, et uurida kuritegevuse rahastamist, mis on sageli kaudselt seotud korruptsiooni, pettuse, võltsimise ja salakaubandusega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse peamine eesmärk on kasum; arvestades, et õiguskaitseasutustel peab seetõttu olema vajalik suutlikkus, et uurida kuritegevuse rahastamist, mis on sageli kaudselt seotud korruptsiooni, pettuse, võltsimise ja salakaubandusega;

| K. | arvestades, et rikkumisest teatajad on korruptsioonivastases võitluses keskse tähtsusega, sest nad võivad paljastada pettusejuhtumeid, mida hoitaks muidu salajas; arvestades, et rikkumisest teatamist peetakse üheks kõige tõhusamaks viisiks, kuidas väärtegusid peatada ja ennetada või juba toimunud väärtegusid avastada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rikkumisest teatajad on korruptsioonivastases võitluses keskse tähtsusega, sest nad võivad paljastada pettusejuhtumeid, mida hoitaks muidu salajas; arvestades, et rikkumisest teatamist peetakse üheks kõige tõhusamaks viisiks, kuidas väärtegusid peatada ja ennetada või juba toimunud väärtegusid avastada;

| L. | arvestades, et ühtki ELi õigusakti ei tohiks tõlgendada rikkumisest teatamist piiravana; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ühtki ELi õigusakti ei tohiks tõlgendada rikkumisest teatamist piiravana;

| M. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus, korruptsioon ja rahapesu ohustab tõsiselt ELi majandust, vähendades märkimisväärselt liikmesriikide ja kogu ELi maksutulu, samuti aruandekohuslust ELi rahastusega riiklike projektide puhul, kuna kuritegelikud organisatsioonid tegutsevad mitmesugustes valdkondades, millest paljud kuuluvad riigi kontrolli alla; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus, korruptsioon ja rahapesu ohustab tõsiselt ELi majandust, vähendades märkimisväärselt liikmesriikide ja kogu ELi maksutulu, samuti aruandekohuslust ELi rahastusega riiklike projektide puhul, kuna kuritegelikud organisatsioonid tegutsevad mitmesugustes valdkondades, millest paljud kuuluvad riigi kontrolli alla;

| N. | arvestades, et 2014. aastal teatati pettusena 1 649-st eeskirjade eiramise juhust, millega oli seotud 538,2 miljonit eurot ELi vahendeid nii eelarve kulude kui ka tulude poolel, kuid arvestades, et puuduvad ametlikud andmed selle kohta, kui suur on organiseeritud kuritegevusest tulenevate pettuste osakaal; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2014. aastal teatati pettusena 1 649-st eeskirjade eiramise juhust, millega oli seotud 538,2 miljonit eurot ELi vahendeid nii eelarve kulude kui ka tulude poolel, kuid arvestades, et puuduvad ametlikud andmed selle kohta, kui suur on organiseeritud kuritegevusest tulenevate pettuste osakaal;

Sissejuhatus

| 1. | tuletab meelde oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni (organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta) sisu ja selles esitatud soovitusi; tuletab eelkõige meelde oma nõuet võtta vastu Euroopa tegevuskava organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu likvideerimiseks, millele tuleks tulemuslikkuse tagamiseks ette näha piisavad rahalised vahendid ja kvalifitseeritud töötajad; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt Madalmaade, Slovakkia ja Malta ELi nõukogu eesistumise 18-kuulise programmi üle, milles on tähtsal kohal organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise terviklik ja integreeritud käsitus; tuletab meelde, et ELi institutsioonide jaoks peab kelmuse-, korruptsiooni- ja rahapesuvastane võitlus olema poliitiline prioriteet ning seepärast on politsei- ja õigusalane koostöö liikmesriikide vahel ülioluline; |
| --- | --- |

2.

| 3. | soovib pöörata tähelepanu konkreetsetele valdkondadele, kus tuleks praegust olukorda arvestades esmajoones meetmeid võtta; |
| --- | --- |

3.

Kehtivate õigusnormide nõuetekohase ülevõtmise tagamine, õigusnormide kohaldamise järelevalve ja nende tõhususe hindamine

| 4. | osutab, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastase võitluse ühe osana peaksid liikmesriigid üle võtma kehtivad ELi ja rahvusvahelised õigusaktid ning neid kohaldama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles teostama võimalikult kiiresti selliste õigusaktide ülevõtmiseks võetud meetmete hindamist, teavitama parlamenti täies ulatuses tulemustest ning algatama vajaduse korral rikkumismenetlusi; kutsub eelkõige komisjoni üles koostama aruannet, milles hinnatakse organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust käsitleva nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) ülevõtmist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub liikmesriikidel võtta nõuetekohaselt üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades, kuna see vahend on keskse tähtsusega politsei- ja õiguskoostöö tugevdamisel ELis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ergutab liikmesriike võtma kiiremas korras üle neljanda rahapesuvastase direktiivi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | soovitab ELil astuda riikide korruptsioonivastane ühenduse (GRECO) liikmeks; soovib, et EL osaleks avatud valitsemise partnerluses, täidaks oma aruandluskohustused ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni raames, mille osaline ta on, ning toetaks eespool nimetatud ÜRO konventsiooni raames ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo antavat tehnilist abi; kutsub komisjoni tungivalt üles esitama parlamendile esimesel võimalusel eduaruande ettevalmistuste kohta ELi ühinemiseks riikide korruptsioonivastase ühendusega (GRECO), sh uuringu õiguslike probleemide ja võimalike lahenduste kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjon ei ole veel avaldanud oma teist korruptsioonivastase võitluse aruannet, mis pidi ilmuma 2016. aasta alguses; palub komisjonil selle võimalikult kiiresti esitada; kordab oma seisukohta, et see aruanne ei peaks käsitlema üksnes olukorda liikmesriikides, vaid hõlmama ka peatükki Euroopa Liidu institutsioonide kohta; kutsub komisjoni seetõttu üles leidma asjakohast viisi, kuidas teostada korruptsiooniga seoses järelevalvet ELi institutsioonides, organites ja ametites; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles kaaluma, kuidas ühendada erinevaid liidu tasandi järelevalvemehhanisme, sealhulgas koostöö- ja jälgimiskord, ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne ja ELi õigusemõistmise tulemustabel, laiemaks õigusriigi seireraamistikuks, mida saaks kohaldada kõigi 28 liikmesriigi ja ELi institutsioonide, organite ja ametite suhtes; on sellega seoses seisukohal, et Euroopa Liidu institutsioonid peaksid näitama eeskuju, edendades kõrgemaid läbipaistvusalaseid standardeid, ning tagama, et õigusrikkujatele on ette nähtud hoiatavad ja tõhusad karistused; kutsub komisjoni üles reguleerima lobitööd ja nägema huvide konflikti korral ette karistused; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et vaja on valdkondadevahelist lähenemisviisi, et organiseeritud kuritegevust ennetada ja sellega tõhusalt võidelda; rõhutab sellega seoses Euroopa Liidu kriminaalpreventsiooni võrgustiku rolli ja vajadust seda rahaliselt toetada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab, et komisjon teostaks uuringu riikide õiguskaitseasutuste kohta, kes on organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas kõige tulemuslikumad, et luua tõhusad ja edumeelsed ELi õigusaktid; palub komisjonil teostada uuringu liikmesriikides organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel kasutatavate uurimistavade kohta, pöörates erilist tähelepanu selliste vahendite kasutamisele nagu telefonikõnede pealtkuulamine, salajane jälgimine, läbiotsimismenetlused, arreteerimisega viivitamine, arestimisega viivitamine, varjatud operatsioonid ning kontrolli ja järelevalvega kohaletoimetamised; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et liikmesriigid investeeriksid rohkem seaduslikkuse kultuuri edendamisse, pidades eelkõige meeles seda, et ennetuse esmane ja kõige tõhusam vorm seisneb ELi kodanike uue põlvkonna harimises, sh koolides konkreetsete tegevuste edendamise abil; |
| --- | --- |

13.

Organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemise prioriteedid ja toimimisstruktuur

| 14. | on seisukohal, et organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses praegu rakendatavas ELi poliitikatsüklis tuleks panna rõhku kuuluvuskuritegude (st kuritegelikku ühendusse kuulumise) vastu võitlemisele, mitte ainult kuritegeliku ühenduse raames toime pandud kuritegude vastu võitlemisele; peab eelkõige vajalikuks lugeda kuriteoks kuritegelikku ühendusse kuulumine, eraldi kuritegude toimepanekust kuritegeliku ühenduse raames; kordab, et selle poliitikatsükli prioriteetide hulka tõelises ELi korruptsioonivastase võitluse strateegias peab kuuluma ka võitlus rahapesu, korruptsiooni ja inimkaubanduse vastu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et prioriteedid kehtestataks kooskõlas ELi kriminaalpreventsiooni poliitikaga ning ELi majandus-, sotsiaal-, tööhõive- ja hariduspoliitikaga, tagades Euroopa Parlamendi täieliku kaasatuse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab Europoli eriüksuse loomist, et võidelda üheaegselt eri valdkondades tegutsevate organiseeritud kuritegelike rühmituste vastu; on seisukohal, et liikmesriigid peavad looma turvalised ja tõhusad mehhanismid olemasolevas institutsioonilises raamistikus, et tagada organiseeritud kuritegevuse alase uurimistegevuse nõuetekohane koordineerimine ning liikmesriikides õiguskaitseasutuste vahel vastastikuse usalduse edendamine; |
| --- | --- |

16.

Tõhusam seadusandlik raamistik

| 17. | palub komisjonil kehtivate õigusnormide ülevõtmise ja kohaldamise hindamise põhjal esildada õigusaktid, et kõrvaldada võimalikud lüngad organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses ning parandada piiriülest õigusalast koostööd; kutsub komisjoni eelkõige üles:






  a) | vaatama läbi kehtivad õigusaktid, et kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused ja täpsustada kuritegude ühiseid määratlusi, sealhulgas kuulumist sellisesse kuritegelikku organisatsiooni või ühendusse, mida võib käsitada kui struktureeritud ja teatava aja eksisteerinud rühmitust, mis koosneb kahest või rohkematest inimesest, kes tegutsevad kooskõlastatult, et saada otseselt või kaudselt ebaseaduslikul viisil mis tahes rahalist ja/või materiaalset kasu, ning mis kahjustab tõsiselt ELi ja selle liikmesriikide majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

vaatama läbi kehtivad õigusaktid, et kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused ja täpsustada kuritegude ühiseid määratlusi, sealhulgas kuulumist sellisesse kuritegelikku organisatsiooni või ühendusse, mida võib käsitada kui struktureeritud ja teatava aja eksisteerinud rühmitust, mis koosneb kahest või rohkematest inimesest, kes tegutsevad kooskõlastatult, et saada otseselt või kaudselt ebaseaduslikul viisil mis tahes rahalist ja/või materiaalset kasu, ning mis kahjustab tõsiselt ELi ja selle liikmesriikide majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

| b) | esitama läbivaadatud seadusandliku ettepaneku keskkonnakuritegude vastu võitlemiseks, et tõhustada kriminaalõigusel põhinevat reageerimist ebaseaduslikule jäätmepõletusele ja käsitleda nn uute saasteainete õigusvastast kõrvaldamist kuriteona, mida karistatakse kriminaalkaristusega, samal viisil, nagu on sätestatud direktiivis 2008/99/EÜ; |
| --- | --- |

b)

esitama läbivaadatud seadusandliku ettepaneku keskkonnakuritegude vastu võitlemiseks, et tõhustada kriminaalõigusel põhinevat reageerimist ebaseaduslikule jäätmepõletusele ja käsitleda nn uute saasteainete õigusvastast kõrvaldamist kuriteona, mida karistatakse kriminaalkaristusega, samal viisil, nagu on sätestatud direktiivis 2008/99/EÜ;

| 18. | palub komisjonil koostada miinimumeeskirjad kuritegude ja karistuste määratlemise kohta; nõuab eelkõige:






  a) | riigiteenistuja, pettuse- ja korruptsioonikuriteo üldmõistete üldist kohaldamist; tuletab meelde, et ELi finantshuvide kaitse direktiivi läbirääkimiste raames on esitatud nende mõistete määratlused, kuid ainult nimetatud direktiivi jaoks; tuletab sellega seoses meelde, et need läbirääkimised on praegu nõukogus blokeeritud, ja nõuab nende jätkamist nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

riigiteenistuja, pettuse- ja korruptsioonikuriteo üldmõistete üldist kohaldamist; tuletab meelde, et ELi finantshuvide kaitse direktiivi läbirääkimiste raames on esitatud nende mõistete määratlused, kuid ainult nimetatud direktiivi jaoks; tuletab sellega seoses meelde, et need läbirääkimised on praegu nõukogus blokeeritud, ja nõuab nende jätkamist nii kiiresti kui võimalik;

| b) | uut seadusandlikku ettepanekut teatud liiki kuritegeliku organisatsiooni kohta, mille liikmed kasutavad ära organisatsiooni kuulumise ähvardusjõudu ning sellest tingitud allutatust ja vaikimiskohustust kuritegude toimepanemiseks, et juhtida või kontrollida otseselt või kaudselt majandustegevust, kontsessioonide, lubade ja riigihankelepingute andmist ja avalike teenuste osutamist või et saada ebaseaduslikku kasumit või eeliseid endale või teistele isikutele; |
| --- | --- |

b)

uut seadusandlikku ettepanekut teatud liiki kuritegeliku organisatsiooni kohta, mille liikmed kasutavad ära organisatsiooni kuulumise ähvardusjõudu ning sellest tingitud allutatust ja vaikimiskohustust kuritegude toimepanemiseks, et juhtida või kontrollida otseselt või kaudselt majandustegevust, kontsessioonide, lubade ja riigihankelepingute andmist ja avalike teenuste osutamist või et saada ebaseaduslikku kasumit või eeliseid endale või teistele isikutele;

| c) | seadusandlikku ettepanekut, millega luuakse spetsiaalne tunnistajakaitset käsitlev Euroopa programm, et kaitsta tunnistajaid ja õiguskaitseasutustega koostööd tegevaid isikuid, kes annavad ütlusi punktis b kirjeldatud kuritegelike organisatsioonide kohta; |
| --- | --- |

c)

seadusandlikku ettepanekut, millega luuakse spetsiaalne tunnistajakaitset käsitlev Euroopa programm, et kaitsta tunnistajaid ja õiguskaitseasutustega koostööd tegevaid isikuid, kes annavad ütlusi punktis b kirjeldatud kuritegelike organisatsioonide kohta;

| d) | seadusandlikku ettepanekut, millega kehtestatakse ühised eeskirjad rikkumisest teatajate kaitseks; nõuab sellise ettepaneku esitamist enne 2017. aasta lõppu; |
| --- | --- |

d)

seadusandlikku ettepanekut, millega kehtestatakse ühised eeskirjad rikkumisest teatajate kaitseks; nõuab sellise ettepaneku esitamist enne 2017. aasta lõppu;

| e) | täiendavaid seadusandlikke algatusi, et tugevdada kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate õigusi, muu hulgas seoses eeluurimisvangistusega, et tagada õigus õiglasele kohtumenetlusele, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

e)

täiendavaid seadusandlikke algatusi, et tugevdada kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate õigusi, muu hulgas seoses eeluurimisvangistusega, et tagada õigus õiglasele kohtumenetlusele, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| f) | konkreetseid õigusakte, et võidelda radioaktiivsete materjalide ja ohtlike jäätmete ekspordi ning looma- ja taimeliikide ebaseadusliku kaubanduse vastu, arvestades, et keskkonnakaitseorganisatsioonide ja vabaühenduste andmetel on looduslike liikidega kaubitsemisel, metsaga seotud kuritegevusel ning radioaktiivsete materjalide ja ohtlike jäätmete ekspordil kolmandatesse riikidesse oluline roll organiseeritud kuritegevuse rahastamises; |
| --- | --- |

f)

konkreetseid õigusakte, et võidelda radioaktiivsete materjalide ja ohtlike jäätmete ekspordi ning looma- ja taimeliikide ebaseadusliku kaubanduse vastu, arvestades, et keskkonnakaitseorganisatsioonide ja vabaühenduste andmetel on looduslike liikidega kaubitsemisel, metsaga seotud kuritegevusel ning radioaktiivsete materjalide ja ohtlike jäätmete ekspordil kolmandatesse riikidesse oluline roll organiseeritud kuritegevuse rahastamises;

Tõhusam politseikoostöö ja õigusalane koostöö ELi tasandil

| 19. | märgib, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu nähtustel on tavaliselt piiriülene mõõde, mis nõuab tihedat koostööd riigi pädevate ametiasutuste vahel ning riigi pädevate ametiasutuste ja asjaomaste ELi ametite vahel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et politseikoostöö ja õigusalane koostöö riikide ametiasutuste teabevahetuse kaudu on ülitähtis, et võtta tõhusaid meetmeid korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles võtma konkreetseid meetmeid, et tõhustada Euroopas koostööd organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastases võitluses ning suurendada teadlikkust inimestele põhjustatud, sotsiaal- ja majanduslikust kahjust, mis nendest tegevustest tuleneb; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab kahetsusväärseks, et piiriülene politseikoostöö ja õigusalane koostöö on seotud pikaldaste ja bürokraatlike menetlustega, mis takistavad sellise koostöö tõhusust ning kahjustavad organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastase võitluse tulemuslikkust ELi tasandil; kutsub liikmesriike üles tugevdama piiriülest politseikoostööd ja õigusalast koostööd, parandama selle tulemuslikkust ja teabevahetust asutuste vahel ning Europoli ja Eurojusti kaudu, tagama asjakohase koolituse ja tehnilise toe, sealhulgas Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) ja Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku kaudu, edendama asitõendite vastastikust vastuvõetavust liikmesriikide vahel ning tagama ühiste uurimisrühmade laialdasema kasutamise; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles süstemaatiliselt täiendama, kasutama ja vahetama kõiki vajalikke ja asjakohaseid andmeid organiseeritud kuritegevusega seotud isikute kohta olemasolevates ELi andmebaasides, ning kutsuma ELi agentuure Europol ja Eurojust sellist teabevahetust lihtsustama; nõuab sellega seoses taristu ühtlustamist, et tagada turvaline teabevahetus ja Europoli kõigi olemasolevate vahendite tõhus kasutamine, järgides seejuures täielikult ELi andmekaitsealaseid õigusakte; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et pakiline vajadus on luua tõhusam ELi õiguskaitseasutuste vaheline sidepidamis- ja teabevahetussüsteem, millega vajaduse korral asendada tavapärased vahendid, mida kriminaalasjades antavas vastastikuses õigusabis kasutatakse; palub komisjonil hinnata seadusandlike meetmete vajalikkust selles valdkonnas, et luua ELi õiguskaitseasutuste vaheline nõuetekohane ELi teabevahetussüsteem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub liikmesriike üles vahetama süstemaatiliselt kõiki vajalikuks peetavaid ja asjakohaseid broneeringuinfoga seotud andmeid organiseeritud kuritegevusega seotud isikute kohta; |
| --- | --- |

25.

Kuritegelike organisatsioonide varade konfiskeerimine ja nende ühiskondlikult kasuliku taaskasutamise lihtsustamine

| 26. | on arvamusel, et ühise meetme kasutuselevõtt kuritegelike organisatsioonide varade konfiskeerimiseks ELis peaks mõjuma kurjategijatele hoiatavalt; palub liikmesriikidel kiiresti üle võtta direktiiv 2014/42/EL kriminaaltulu konfiskeerimise kohta; palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti seadusandlik ettepanek, millega tagatakse riigi varade kaitsmise meetmetega seotud arestimis- ja konfiskeerimiskorralduste vastastikune tunnustamine; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama ELi meetmeid järgmistes valdkondades:






  a) | kuritegeliku tulu jälitamine, külmutamine ja konfiskeerimine, muu hulgas kriminaliseerides kapitali või vara omandiõiguse ülemineku külmutamis- või konfiskeerimismeetmete vältimise eesmärgil ning sellise kapitali omandi- või käsutusõiguse vastuvõtmise, või nähes ette konfiskeerimise lõpliku süüdimõistmise puudumisel; |
| --- | --- | --- |

27.

a)

kuritegeliku tulu jälitamine, külmutamine ja konfiskeerimine, muu hulgas kriminaliseerides kapitali või vara omandiõiguse ülemineku külmutamis- või konfiskeerimismeetmete vältimise eesmärgil ning sellise kapitali omandi- või käsutusõiguse vastuvõtmise, või nähes ette konfiskeerimise lõpliku süüdimõistmise puudumisel;

| b) | külmutatud ja konfiskeeritud vara haldamise ja sotsiaalsetel eesmärkidel taaskasutamise edendamine, et maksta hüvitist ohvrite perekondadele ja ettevõtetele, kes on langenud liigkasuvõtmise ja väljapressimise ohvriks; |
| --- | --- |

b)

külmutatud ja konfiskeeritud vara haldamise ja sotsiaalsetel eesmärkidel taaskasutamise edendamine, et maksta hüvitist ohvrite perekondadele ja ettevõtetele, kes on langenud liigkasuvõtmise ja väljapressimise ohvriks;

| c) | kutsub liikmesriike üles arendama haldus-, politsei- ja õiguskoostööd, et jälitada, arestida ja konfiskeerida kuritegelikul teel saadud vara kogu liidus, ning tõhustama riiklike kriminaaltulu jälitamise talitusi, nähes neile ette piisavad ressursid; |
| --- | --- |

c)

kutsub liikmesriike üles arendama haldus-, politsei- ja õiguskoostööd, et jälitada, arestida ja konfiskeerida kuritegelikul teel saadud vara kogu liidus, ning tõhustama riiklike kriminaaltulu jälitamise talitusi, nähes neile ette piisavad ressursid;

| 28. | ergutab liikmesriike suurendama koostööd ja heade tavade vahetamist kõnealuses valdkonnas, kasutades olemasolevaid platvorme, nagu pettuste tõkestamise kooskõlastamise nõuandekomitee (COCOLAF) ja teised; |
| --- | --- |

28.

Organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni seaduslikku majandustegevusse imbumise ennetamine

| 29. | tuletab meelde, et korruptsioon, eelkõige riigihankelepingute sõlmimisel või avaliku ja erasektori partnerlustes, soodustab organiseeritud kuritegevuse imbumist seaduslikku majandustegevusse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub üles rakendama kogu ELis terviklikku e-riigihanke süsteemi, et vähendada riigihankemenetlustes korruptsiooni esinemise ohtu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles rakendama riigihankemenetluste järelevalve vahendeid, koostama musti nimekirju ettevõtjatest, kelle puhul on tõendatud seotus organiseeritud kuritegevusega ja/või korruptiivne tegevus ning välistama nende puhul valitsemissektoriga majandussidemete loomise ja ELi vahendite kasutamise; kutsub liikmesriike üles looma riigi tasandil spetsiaalseid struktuure kuritegelike organisatsioonide tuvastamiseks ning jätma riigihangetest välja ettevõtjad, kes on seotud korruptiivse tegevuse või rahapesuga; toonitab, et nn musta nimekirja koostamine võib olla ettevõtete jaoks tõhus stiimul korruptsiooni vältimiseks ning ettevõtte usaldusväärsust käsitlevate sisemenetluste parandamiseks ja karmistamiseks; kutsub liikmesriike üles väljastama ettevõtetele, kellel puuduvad sidemed organiseeritud kuritegevusega, vastava tunnistuse, ning nõuab sellealase teabe automaatset vahetamist ELi tasandil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et 21 liikmesriiki ei ole veel üle võtnud riigihangete direktiivide paketti; leiab, et riigihanke-eeskirjad on hädavajalikud, et tuua läbipaistvus ja aruandekohustus valdkonda, mis on korruptsiooni suhtes üks vastuvõtlikumaid; |
| --- | --- |

32.

| 33. | osutab, et läbivaatamisele kuuluvad läbipaistvad raamatupidamiseeskirjad tuleb tagada kõikides liikmesriikides ja seda mitte ainult keskvalitsuse, vaid ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

33.

| 34. | peab murettekitavaks rahapesuga seotud kuritegelike ettevõtete korduvat tava esitada suurprojektide hangete raames omahinnast odavamaid pakkumisi; kutsub komisjoni üles lisama ettepanekute majanduslikku hinnangut ettevõtete puhul, kellega sõlmitakse lepingud, ja alltöövõtjate puhul; |
| --- | --- |

34.

| 35. | juhib tähelepanu sellele, et rahapesu, milleks kasutatakse keerukaid korporatiivseid struktuure ja nende integreerimist legaalse majandustegevusega, võib olla ohuks riigi avalikule korrale; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, mis väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid liigselt koormamata suurendaksid rahaliste tehingute läbipaistvust ja parandaksid nende jälgitavust tehingute taga olevate füüsiliste isikuteni selleks, et selgitada välja kuritegelik ning terroristlik rahastamine (rahavoost lähtuv käsitlus); kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele meetmeid, mis raskendaksid keerukate ja läbipaistmatute omavahel seotud ettevõttestruktuuride loomist, mida nende läbipaistmatuse tõttu võidakse ära kasutada kuritegevuse või terrorismi rahastamiseks või muude tõsiste kuritegude sooritamiseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid paluksid töövõtjatel avalikustada oma ettevõtte täieliku struktuuri ja tegelikud tulusaajad, enne kui nendega sõlmitakse hankelepingud, et vältida selliste ettevõtete toetamist, kes on seotud agressiivse maksuplaneerimise, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise ning korruptsiooniga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib, et kinnisvara ostmine ELi liikmesriikides on kuritegevusest saadud raha pesemise võimalus, millega kurjategijad varjavad välismaiste varifirmade abil seda, et nad on tegelikud tulusaajad; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et kõigile välisettevõtjatele, kes kavatsevad nende territooriumil hankida kinnisvara omandiõiguse, kehtiksid samad läbipaistvusstandardid, nagu liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvatele ettevõtetele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | märgib, et finantskriis on suurendanud Euroopa valitsustele avaldatavat survet; nõuab praeguseid majanduslikke probleeme arvestades, et avaliku sektori kulutuste usaldusväärsus ja läbipaistvus oleks paremini tagatud; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid, et muuta litsentside ja ehituslubade andmist käsitlevad piirkondlikud ja kohalikud otsused läbipaistvaks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 kohaselt õiguslik kohustus võidelda pettuse vastu, ning peab tervitavaks pettusevastaste sätete lisamist finantsmõju omavatesse seadusandlikesse ettepanekutesse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | peab murettekitavaks käibemaksupettuste ja eelkõige nn karussellpettuste sagenemist; palub kõigil liikmesriikidel osaleda kõigis Eurofisci tegevusvaldkondades, et hõlbustada teabevahetust ning aidata võidelda selle pettuseliigi vastu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu konkreetseid õigusakte ja võtma asjakohaseid meetmeid, et võidelda nende ettevõtjate, pankade, ametnike ja poliitikute tegevuse vastu kõigil tasanditel või ennetada seda, kes küll ise ei kuulu kuritegelikku organisatsiooni, aga toetavad neid mitmel tasandil; sellega seoses






  a) | soovitab liikmesriikidel ja Euroopa Liidu institutsioonidel soodustada riigiteenistujate rotatsiooni, et vältida korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse infiltreerumist; |
| --- | --- | --- |

42.

a)

soovitab liikmesriikidel ja Euroopa Liidu institutsioonidel soodustada riigiteenistujate rotatsiooni, et vältida korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse infiltreerumist;

| b) | nõuab kohustuslikke õigusnorme, milles on sätestatud, et süüdimõistetud isikud või organiseeritud kuritegevuses, rahapesus, korruptsioonis või muus raskes kuriteos osalenud isikud, avaliku halduse vastu suunatud kuritegudes, organiseeritud kuritegudes või korruptsioonis osalenud isikud ei saa kandideerida valimistel ega töötada avaliku halduse asutuses või nende heaks, sealhulgas Euroopa Liidu institutsioonides, organites ja ametites. |
| --- | --- |

b)

nõuab kohustuslikke õigusnorme, milles on sätestatud, et süüdimõistetud isikud või organiseeritud kuritegevuses, rahapesus, korruptsioonis või muus raskes kuriteos osalenud isikud, avaliku halduse vastu suunatud kuritegudes, organiseeritud kuritegudes või korruptsioonis osalenud isikud ei saa kandideerida valimistel ega töötada avaliku halduse asutuses või nende heaks, sealhulgas Euroopa Liidu institutsioonides, organites ja ametites.

| c) | nõuab kriminaalkaristusi juhtidele ja pankadele tõendatud suurte rahapesujuhtumite korral; kutsub komisjoni üles koostama ettepanekut, et tagada rahavoogude täielik läbipaistvus mitte ainult üksikisikute, vaid ka juriidiliste isikute ja usaldusfondide puhul; |
| --- | --- |

c)

nõuab kriminaalkaristusi juhtidele ja pankadele tõendatud suurte rahapesujuhtumite korral; kutsub komisjoni üles koostama ettepanekut, et tagada rahavoogude täielik läbipaistvus mitte ainult üksikisikute, vaid ka juriidiliste isikute ja usaldusfondide puhul;

| 43. | peab vajalikuks kehtestada ELi tasandil eeskirjad, mille alusel kontrollida ja jälgida erakondade kõiki rahastamisallikaid, et tagada nende seaduslikkus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab otsustavalt tähtsaks tõhustada rahavoogude suurema läbipaistvuse ja parema jälgitavuse tagamisele suunatud õigusnorme, eelkõige ELi rahaliste vahendite haldamise osas, sealhulgas eeluurimise abil ja kontrollides tagantjärele, kas vahendeid on kasutatud nõuetekohaselt; kutsub liikmesriike üles esitama riiklikud deklaratsioonid oma kontrollisüsteemide kohta; palub komisjonil






  a) | korrigeerida makseid, kui liikmesriigid on ELi vahendite kasutamisel eeskirju eiranud, ja |
| --- | --- | --- |

44.

a)

korrigeerida makseid, kui liikmesriigid on ELi vahendite kasutamisel eeskirju eiranud, ja

| b) | keelata ajutiselt juurdepääs ELi rahalistele vahenditele nende institutsioonide ja ettevõtete puhul, kes on mõistetud süüdi ELi vahendite pettuslikus väärkasutuses; |
| --- | --- |

b)

keelata ajutiselt juurdepääs ELi rahalistele vahenditele nende institutsioonide ja ettevõtete puhul, kes on mõistetud süüdi ELi vahendite pettuslikus väärkasutuses;

| c) | hoolikalt jälgida ELi vahendite kasutamist ja teavitada regulaarselt Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

c)

hoolikalt jälgida ELi vahendite kasutamist ja teavitada regulaarselt Euroopa Parlamenti;

| 45. | on seisukohal, et komisjon peaks ELi rahastatavate projektide elluviimise hankemenetlustes nõudma kõige kõrgemal tasemel ausameelsust; tuletab meelde, et projektide tulemuste seiramine koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja kohalikelt ametiasutustelt vastutuse nõudmine on hädavajalik, et teha kindlaks, kas ELi vahendeid kasutatakse nõuetekohaselt ja kas võideldakse korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | juhib tähelepanu sellele, et läbipaistvus on kõige tulemuslikum vahend võitluses kuritarvituste ja pettuse vastu; kutsub komisjoni sellega seoses üles parandama õigusakte, tehes kohustuslikuks andmete avaldamise kõigi liidu rahaliste vahendite saajate kohta, sealhulgas andmed allhangete kohta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni üles võtma seadusandlikke meetmeid, et lihtsustada haldustasandil bürokraatlikke menetlusi ja tagada seeläbi suurem läbipaistvus ja võidelda korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab, et Euroopa Komisjon jälgiks, mitu protsenti riigihankelepingutest sõlmitakse liikmesriikides riigihankemenetlust korraldamata ja millistel õiguslikel asjaoludel riikide ametiasutused seda kõige rohkem teevad, ning teavitaks sellest Euroopa Parlamenti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | soovitab liikmesriikidel püüda tagada ELi vahendite kasutamisel tõhusad läbipaistvus-, seire- ja aruandemehhanismid; märgib, et kuna ELi vahendite positiivne mõju sõltub riikide ja ELi tasandi protsessidest, tuleb läbipaistvuse, tõhusa seire ja aruandekohustuse tagamiseks kaaluda, kuidas muuta seire ja hindamine järelprotsessi asemel pidevaks protsessiks; on veendunud, et sellega seoses tuleks tugevdada kontrollikoja rolli; |
| --- | --- |

49.

| 50. | leiab, et kehtestada tuleks kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, mis peaksid olema võrreldavad, et mõõta ELi rahastamise mõju ning aidata hinnata, kas see on oma eesmärgid saavutanud; kvantitatiivseid andmeid tuleks süstemaatiliselt koguda ja avaldada; |
| --- | --- |

50.

Euroopa Prokuratuur

| 51. | on seisukohal, et Euroopa Prokuratuur peaks täitma Euroopa Liidus korruptsioonivastases võitluses keskset rolli; kordab oma üleskutset luua võimalikult kiiresti ja võimalikult paljude liikmesriikide osalusega Euroopa Prokuratuur, mis on liikmesriikide valitsustest ja ELi institutsioonidest sõltumatu ning kaitstud poliitilise mõju ja surveavalduste eest; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kordab, kui tähtis on piiritleda selgelt pädevused ja volitused nii liikmesriikide prokuratuuride ja loodava Euroopa Prokuratuuri vahel kui ka Eurojusti ja Euroopa Pettustevastase Ameti vahel, et ennetada mistahes pädevuskonflikte; nõuab tulevasele Euroopa Prokuratuurile asjakohaste finants- ja inimressursside eraldamist kooskõlas selle ülesannetega; arvestab sellega, et Euroopa Prokuratuuri pädevuses võiks olla süüdistuste ettevalmistamine kõigi nende kuritegude puhul, mis on nimetatud liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse kaudu käsitlevas direktiivis (ELi finantshuvide kaitse direktiiv), sealhulgas käibemaksupettuste puhul; sellega seoses kutsub liikmesriike üles järgima Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-105/14 (Taricco jt) ning alustama võimalikult kiiresti nõukogus taas läbirääkimisi ELi finantshuvide kaitse direktiivi üle; |
| --- | --- |

52.

| 53. | peab kahesusväärseks, et jätkuvad läbirääkimised nõukogus õõnestavad sõltumatu ja tõhusa Euroopa Prokuratuuri loomise peamisi eeldusi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama tulevase Euroopa Prokuratuuri volituste võimaliku läbivaatamise vajadust, et lisada asutamise järel selle pädevuste hulka organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus; |
| --- | --- |

54.

Konkreetsed sekkumisvaldkonnad

Võltsimine

| 55. | peab kahetsusväärseks, et kaupade, ravimite ja põllumajanduslike toiduainete võltsimine võtab ELis järjest ulatuslikumad mõõtmed, ning turustamisvõrgustikke juhib riikidevaheline organiseeritud kuritegevus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed, et hoida ära kaupade, ravimite ja põllumajanduslike toiduainete võltsimine ja võidelda selle vastu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma süstemaatiliselt teavet pettuse- ja võltsimisjuhtumite kohta, et oleks olemas teave nende ulatuse ja esinemissageduse kohta, ning vahetama nende nähtuste tuvastamise ja nende vastu võitlemise parimaid tavasid; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda muid meetodeid, mille eesmärk on toidupettuse ärahoidmine ja selle eest hoiatamine, näiteks rikkujate nimede häbistav avaldamine pettuses süüdimõistetud toidu- ja ravimikäitlejate Euroopa registris; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nõuab praeguste jälgitavussüsteemide laiendamist ning algmääruses (EÜ) nr 178/2002 ette nähtud astmeteta jälgitavuse (hõlmab toitu ja sööta, toiduloomi ja kõiki muid aineid, mis on mõeldud kasutamiseks toidu või söödana või mida võidakse kasutada toidu või sööda tootmisel) järjekindlat rakendamist; |
| --- | --- |

57.

Uimastikaubandus

| 58. | tuletab meelde, et uimastikaubandus on kuritegelike rühmituste jaoks tulus äri, mille vastu tuleb võidelda nii õiguskaitse- kui ka ennetusvahendite abil; palub liikmesriikidel ja pädevatel asutustel võidelda uimastituru ja muude kuritegelike tegevuste vaheliste seoste ja mõju vastu, mida need avaldavad seaduslikule majandusele ja kaubandusele, nagu ilmneb Europoli ja Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) 2016. aasta aruandest uimastituru kohta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuletab komisjonile meelde, et komisjon peaks hindama ELi uimastitevastase võitluse tegevuskava (2013–2016) rakendamises toimunud edusamme; kutsub komisjoni üles pakkuma selle alusel välja uut tegevuskava aastateks 2017–2020; |
| --- | --- |

59.

| 60. | märgib, et nõrgatoimeliste uimastite alase uue poliitika hindamine on prioriteet ja on seisukohal, et dekriminaliseerimis-/legaliseerimisstrateegiad tuleks lugeda mõjusaks kuritegelike organisatsioonide vastase võitluse vahendiks; nõuab, et EL lisaks selle küsimuse nii oma sise- kui ka välispoliitikasse ning kaasaks poliitilisse arutelusse kõik asjakohased ELi ja rahvusvahelised asutused ja kõigi osalevate riikide institutsioonid; |
| --- | --- |

60.

Hasartmängud ja (võistluste) tulemuste kokkuleppimine

| 61. | tuletab meelde, et kuritegelikud organisatsioonid on rahapesu eesmärgil sageli seotud hasartmängude seaduslike ja ebaseaduslike kanalitega ning kokkulepitud mängudega („match-fixing“); mõistab hukka nende nähtustega seotud kuritegelikud huvid ning kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles säilitama või võtma kasutusele õigusakte, et võidelda nende nähtuste vastu ja ennetada neid, muutes spordivõistluste tulemuste kokkumängu kuriteoks; palub liikmesriikidel teha läbipaistvalt ja tõhusalt koostööd spordiorganisatsioonidega ja tugevdada teabevahetust ja koostööd Eurojusti ja Europoliga, et nende nähtuste vastu võidelda; |
| --- | --- |

61.

Maksuparadiisid

| 62. | juhib tähelepanu sellele, et EL kaotab igal aastal maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tõttu triljon eurot; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata maksuparadiisidele ja riikidele, kes kasutavad läbipaistmatuid või kahjustavaid maksustamistavasid, mis on iga ELi kodanikku mõjutav suur probleem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | peab tervitatavaks G20 raames saavutatud rahvusvahelist kokkulepet rakendada kooskõlas ELis juba kehtivate kõrgete standarditega uut ülemaailmset standardit maksustamise suurema läbipaistvuse saavutamiseks; nõuab selle kiiret rakendamist ning tõhusat kontrolli maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise üle rahvusvahelisel tasandil; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2016. aasta veebruaris sõlmis komisjon maksuteabe vahetamise kokkulepped selliste riikidega nagu Andorra ja Monaco, ning et 2015. aastal sõlmis komisjon juba kokkulepped Šveitsi, Liechtensteini ja San Marinoga; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tuletab meelde ELi kohustust võidelda selliste maksueeskirjade vastu, mis hõlbustavad rahvusvaheliste korporatsioonide ja üksikisikute jaoks maksude vältimist, ning aidata kolmandatel riikidel ebaseaduslik raha riiki tagasi tuua ja süüdlased vastutusele võtta; rõhutab, et EL peab kõigil asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel edendama eelkõige võitlust maksuparadiiside, pangasaladuste ja rahapesu vastu, ülemääraste ametisaladuste kaotamist, rahvusvaheliste ettevõtete avalikku, riikide lõikes esitatavat aruandlust ning ettevõtete tulu saavate omanike registrite sisseseadmist; tuletab meelde, et maksuparadiisid on ideaalsed kuritegelikul teel saadud tulu kokkukuhjamiseks ja musta raha pesemiseks ning et sellise nähtuse vastu võitlemiseks on vaja ühiseid eeskirju ja ELi tasandil kooskõlastatud lähenemisviisi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub komisjoni üles suurendama teadlikkust korruptsioonile kaasaaitamise rasketest tagajärgedest, kaaluma võimalust välja töötada terviklik kava, et takistada varade ülekandmist sellistesse ELi mittekuuluvatesse riikidesse, kes kaitsevad korrumpeerunud üksikisikute anonüümsust, ning võtma ümberhindamisele majandus- ja diplomaatilised suhted nende riikidega; |
| --- | --- |

65.

Keskkonnavastased kuriteod

| 66. | väljendab muret maffialiku organiseeritud kuritegevusega seostatava või sellest tuleneva ebaseadusliku tegevuse sagenemise pärast keskkonnaga seoses, nagu ebaseaduslik jäätmevedu ja jäätmete, sealhulgas toksiliste jäätmete kõrvaldamine, ning looduspärandi hävitamine; tuletab meelde oma soovitust töötada välja ühine tegevuskava selliste kuriteoliikide takistamiseks ja nende vastu võitlemiseks; juhib tähelepanu vajadusele jõustada loodus- ja keskkonnakaitse valdkonnas kehtivad õigusnormid, muu hulgas teostades kuritegevusvastast kontrolli töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes, kellega sõlmitakse ELi eelarvest rahastatavate suurte taristuprojektide lepingud; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kutsub komisjoni üles jälgima ja hindama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ ((keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) rakendamist, tagamaks et liikmesriigid karistavad tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristustega mis tahes sellist õigusvastast käitumist, millel on negatiivne mõju inimeste tervisele või keskkonnale; kutsub keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa võrgustikku (IMPEL) üles teavitama perioodiliselt Euroopa Parlamenti liikmesriikide meetmetest seoses direktiivi 2008/99/EÜ rakendamisega; |
| --- | --- |

67.

| 68. | juhib tähelepanu sellele, et organiseeritud kuritegevus kasutab kaevetöid tegevaid ehitusettevõtteid rahapesuks ja keskkonnareostust tekitavate toksiliste ainete ebaseaduslikuks ladestamiseks; kutsub komisjoni sellise tegevuse tõkestamiseks üles teostama kuritegevusvastast kontrolli töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes, kellega sõlmitakse ELi eelarvest rahastatavate suurte taristuprojektide lepingud; |
| --- | --- |

68.

Küberkuritegevus

| 69. | tuletab meelde, et rahapesu ja võltsimise vahendina kasutatakse sageli küberkuritegevust; osutab, et see on oluline sissetulekuallikas paljudele kuritegelikele organisatsioonidele ja et oluline on tugevdada ELi õigusakte, liikmesriikide ja liidu ametite vahelist koostööd kõnealuses valdkonnas; märgib murelikult, et kuritegelikel organisatsioonidel on õnnestunud interneti petturlikul ebaseaduslikel eesmärkidel (uimasti- ja inimkaubandus) kasutamise teel suurendada oma ebaseadusliku kaubanduse mahtu; |
| --- | --- |

69.

Organiseeritud kuritegevus ja terrorism

| 70. | tuletab meelde, et organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi üha suurem omavaheline lähenemine ning sidemed kuritegelike ja terroristlike organisatsioonide vahel kujutavad endast liidu jaoks kasvavat ohtu; kutsub liikmesriike üles tagama, et terrorismi rahastamine ja toetamine organiseeritud kuritegevuse abil on karistatav ning kriminaalmenetlusse kaasatud liikmesriikide ametiasutused arvestavad sõnaselgemalt organiseeritud kuritegevuse ja terroriaktide ning terroristide rahastamise omavaheliste seostega; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rõhutab, et organiseeritud kuritegevuse võrgustiku ebaseaduslik kauplemine tulirelvade, nafta, uimastite, looduslike liikide, rändajate, sigarettide, võltsitud kaupade, kunstiteoste ja muude kultuuriliste esemetega on muutunud terroristlike rühmituste jaoks väga tulusaks viisiks saada rahalisi vahendeid; võtab teadmiseks, et komisjon esitles tulirelvade ja lõhkeaine ebaseadusliku kaubanduse ja kasutamise vastast tegevuskava; rõhutab, et väga oluline on seda tegevuskava viivitamata rakendada; kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, vältides samal ajal majandustegevuses osalejate jaoks lubamatut halduskoormust, tagamaks et terroristlikud rühmitused ja kuritegelikud võrgustikud ei saa kasu ühestki kaubavahetusest; |
| --- | --- |

71.

| 72. | osutab, et osalus kuritegevuses võib olla seotud terrorikuritegudega; tuletab meelde, et ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) kohaselt on uimastikaubandus, ebaseaduslik relvakaubandus, rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus ja rahapesu muutunud terrorismi lahutamatuks osaks; on seisukohal, et tõhus võitlus terrorismi vastu eeldab organiseeritud kuritegevuse ja rahapesu vastu võitlemise valdkonna ELi õigusaktide karmistamist, arvestades olemasolevaid seoseid organiseeritud kuritegevuse ja terrorirühmituste vahel, mis põhinevad vastastikusel kasul; |
| --- | --- |

72.

Organiseeritud kuritegevus, inimkaubandus ja inimsmugeldamine

| 73. | peab murettekitavaks inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate üha suuremat professionaalsust ning sellest tulenevalt inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustike suurenevaid tulusid, kuna pagulaste voog Euroopasse jätkub; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama rahvusvahelist koostööd inimkaubanduse vastases võitluses, et likvideerida inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja vähendada võimalikult palju inimkaubanduse võrgustike mõjuvõimu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tuletab meelde, et inimkaubanduse raames on Euroopa Liidul olemas spetsiaalne õigus- ja poliitiline raamistik, et optimeerida koostööd ja muuta inimkaubandus prioriteediks asutustele ja ametitele, nagu Europol ja Eurojust; kiidab heaks inimkaubandusevastases võitluses toimunud arengu kohta koostatud esimese aruande järeldused; kutsub komisjoni üles töötama selle alusel võimalikult kiiresti välja strateegia, mis hakkaks kehtima pärast 2016. aastat; |
| --- | --- |

74.

| 75. | peab kahetsusväärseks, et organiseeritud kuritegevus on imbunud migrantide vastuvõtmiseks mõeldud rahalisi vahendeid haldavatesse asutustesse ning kutsub tungivalt üles võtma erimeetmeid, et võidelda inimkaubandusega, mida kontrollivad päritolu-, transiitriikides ja ohvrite sihtriikides asuvate kuritegelike rühmituste komplekssed võrgustikud; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab, et kiiremas korras tuleb tegeleda võõrtöötajate karmi tööalase ärakasutamise probleemiga liidus; tunnistab, et inimkaubanduse algpõhjuste seas on seaduslike rändekanalite puudumine ja takistused õiguskaitse kättesaadavusel; märgib, et tööandjate karistusi käsitlev direktiiv sisaldab olulisi sätteid, mille kaudu reguleeritakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide elanike tööalase ärakasutamise probleemi, kuid nende sätete rakendamise eelduseks on õiglaste, tõhusate ja ligipääsetavate kaebuste esitamise mehhanismide olemasolu riiklikul tasandil, ning neid rakendatakse minimaalselt; |
| --- | --- |

76.

Välismõõde

| 77. | kutsub ELi üles täiendavalt toetama avaliku halduse tugevdamist ning piisavate korruptsioonivastaste õigusraamistike vastuvõtmist kõigis riikides ning eelkõige nõrkade riiklike institutsioonidega konfliktijärgsetes ja üleminekuriikides; rõhutab vajadust tugevdada arengumaade piirkondlikke ja eriotstarbelisi politsei- ja kohtuvõrgustikke, seda alati nõuetekohaseid andmekaitse ja eraelu puutumatuse norme tagavatel tingimustel, ning jagada Europoli, Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kogemusi ja oskusteavet; rõhutab vajadust täiustada regulatsioone ja õiguskaitset ning edendada rikkumisest teatajate kaitset, et võtta õigusrikkujad nende tegude eest vastutusele, ning vajadust luua nõuetekohane rikkumisest teatajate kaitse süsteem nii ELis kui ka väljaspool selle piire; rõhutab eriti vajadust luua vahetu teavitamise mehhanismid ELi abi saavate riikide kodanike jaoks, kes juhivad tähelepanu ELi rahastatud abiprogrammidega seotud rikkumistele; |
| --- | --- |

77.

| 78. | märgib murelikult, et kõige asjakohasemad korruptsiooni ja ebaseaduslike rahavoogude vastased rahvusvahelised konventsioonid ja algatused ei anna nende rakendamise järgus konkreetseid tulemusi; tuletab meelde, et tulemuslikuks võitluseks korruptsiooni ja finantskuritegude vastu on oluline välja töötada välispoliitika korruptsioonivastane strateegia; kutsub ELi üles edendama oma välispoliitikas esmajärjekorras ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni ja kõigi teiste selliste asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide nõuetekohast ülevõtmist ja rakendamist, mille eesmärk on võitlus korruptsiooni ja rahapesu vastu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | palub komisjonil pideva järelevalve abil tagada, et ELi abi ei soodustaks otseselt või kaudselt korruptsiooni; on seisukohal, et abisummade ulatusliku raiskamise ja korruptsiooni vältimiseks tuleks abi rohkem siduda abisaajamaa vastuvõtuvõime ja üldiste arenguvajadustega; kutsub ELi üles käsitlema korruptsiooniküsimusi vahetult programmitöö ja riigistrateegia dokumentides ning siduma eelarvetoetuse selgete korruptsioonivastaste eesmärkidega; rõhutab, et selleks tuleb luua töökindlad programmide täitmise järelevalve mehhanismid; palub komisjonil välja töötada jõuline, põhjalik ja terviklik arengumaade korruptsiooniriskide haldamise strateegia, et mitte arenguabiga korruptsiooni soodustada, ning viia täielikult ellu 2013. aastal avaldatud pettustevastane strateegia, eriti ELi abi andmisel mis tahes kujul, sealhulgas Euroopa Arengufondi ja sihtfondide kaudu ning arenguprojektide delegeerimisel kolmandatele osapooltele; märgib murega, et ELi käsitlus korruptsioonist AKV riikides pakub vähe strateegilisi suuniseid selle kohta, kuidas tugevdada kõnealustes riikides korruptsiooni tõkestamisele ja kontrolli all hoidmisele suunatud süsteeme; peab vajalikuks suuremat kooskõlastamist Euroopa välisteenistuse ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi vahel küsimuses, kuidas mõjusalt piirata korruptsiooni arengumaades; |
| --- | --- |

79.

| 80. | tuletab meelde ELi sise- ja välispoliitika sidususe tähtsust ning juhib tähelepanu vajadusele lisada arengu- ja julgeolekustrateegiatesse võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu kui üks vahendeid arengumaade stabiilsuse taastamiseks; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rõhutab, et inimeste ja valitsuste õigus otsustada ise oma majandus-, toidu- ja põllumajandussüsteemide üle on lahendus küsimusele, kuidas võidelda nälga ja vaesust põhjustava kuritegevusega; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus astuks aktiivselt vastu finantsspekulatsioonidele toiduainetega, näiteks ulatuslike põllumajandusmaade odavalt kokkuostmisele ja maade hõivamisele suurte rahvusvaheliste põllumajandusettevõtete poolt, arvestades selle kahjulikku mõju väiketootjatele; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kutsub arengumaid üles oma korruptsioonivastaste tegevuskavade ühe osana suurendama ressursilepingutes, ettevõtete finantsaruandluse koostamisel ja auditeerimisel ning tulude kogumisel ja jaotamisel läbipaistvust ja aruandekohuslust; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub ELi üles intensiivsemalt abistama loodusvarade poolest rikkaid maid mäetööstuse läbipaistvuse algatuse läbipaistvuse ja aruandluskohusluse suurendamise põhimõtete elluviimisel nafta-, gaasi- ja mäetööstuses; toetab jõuliselt mõjusa õigusraamistiku loomist, et toetada mäetööstuse läbipaistvuse algatuse nõuetekohast rakendamist nafta-, gaasi- ja mäetööstuse tarneahelates tegutsevate ettevõtete poolt. |
| --- | --- |

83.

| 84. | teeb kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks järgida korruptsioonivastast võitlust käsitlevates parlamendi resolutsioonides esitatud soovitusi; kutsub kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni üles kahe aasta jooksul hindama Euroopa Komisjoni võetud seadusandlikke meetmeid selles valdkonnas eespool esitatud soovituste taustal; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  ELT L 218, 14.8.2013, lk 8.

(2)  ELT L 127, 29.4.2014, lk 39.

(3)  ELT L 130, 1.5.2014, lk 1.

(4)  ELT L 151, 21.5.2014, lk 1.

(5)  ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

(6)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

(7)  ELT L 141, 5.6.2015, lk 1.

(8)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 93.

(9)  ELT L 319, 4.12.2015, lk 1.

(10)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 103.

(11)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 28.

(12)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

(13)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(14)  ELT L 65, 11.3.2016, lk 1.

(15)  ECLI:EU:C:2015:555.

(16)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 27.

(17)  ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0269.

(19)  ELT C 208, 10.6.2016, lk 89.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/111 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/111

---

P8_TA(2016)0404

Inimõigused ja ränne kolmandates riikides

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon inimõiguste ja rände kohta kolmandates riikides (2015/2316(INI))

(2018/C 215/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 13,

| — | võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ja nende lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ja nende lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni ja 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni ja 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse 2006. aasta kõigi isikute kaitsmist kadunuks jääma sundimise eest käsitlevat rahvusvahelist konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta kõigi isikute kaitsmist kadunuks jääma sundimise eest käsitlevat rahvusvahelist konventsiooni,

| — | võttes arvesse 2006. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 3. augusti 2015. aasta aruannet inimõiguste edendamise ja kaitse kohta, sealhulgas rändajate inimõiguste edendamise võimaluste ja vahendite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 3. augusti 2015. aasta aruannet inimõiguste edendamise ja kaitse kohta, sealhulgas rändajate inimõiguste edendamise võimaluste ja vahendite kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni rändajate kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni rändajate kaitse kohta,

| — | võttes arvesse inimõigustega tegelevate rahvusvaheliste mehhanismide tööd, sealhulgas rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri François Crépeau ning muude asjaomaste eriraportööride aruandeid, inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist ja muude konventsiooni järelevalveorganite tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigustega tegelevate rahvusvaheliste mehhanismide tööd, sealhulgas rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri François Crépeau ning muude asjaomaste eriraportööride aruandeid, inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist ja muude konventsiooni järelevalveorganite tööd,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo tööd ja aruandeid, sealhulgas soovituslikke põhimõtteid ja suuniseid inimõiguste austamise kohta rahvusvahelistel piiridel ja raportit transiidiriikides asuvate rändajate olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo tööd ja aruandeid, sealhulgas soovituslikke põhimõtteid ja suuniseid inimõiguste austamise kohta rahvusvahelistel piiridel ja raportit transiidiriikides asuvate rändajate olukorra kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse Dhaka põhimõtteid võõrtöötajate vastutustundliku värbamise ja kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Dhaka põhimõtteid võõrtöötajate vastutustundliku värbamise ja kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti asjaomaseid aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti asjaomaseid aruandeid,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2011. aasta teatist „Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis“ (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2011. aasta teatist „Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis“ (COM(2011)0743),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2015. aasta teatist „Euroopa rände tegevuskava“ (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2015. aasta teatist „Euroopa rände tegevuskava“ (COM(2015)0240),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Pagulaskriisi haldamine: ülevaade Euroopa rände tegevuskava raames võetud prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast“ (COM(2015)0510), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Pagulaskriisi haldamine: ülevaade Euroopa rände tegevuskava raames võetud prioriteetsete meetmete rakendamise olukorrast“ (COM(2015)0510),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2015. aasta otsust Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomise kohta (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2015. aasta otsust Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi loomise kohta (C(2015)7293),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni 2015. aasta ja 15. oktoobri 2015. aasta kohtumiste järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni 2015. aasta ja 15. oktoobri 2015. aasta kohtumiste järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juulil 2015. aastal vastu võetud järeldusi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juulil 2015. aastal vastu võetud järeldusi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. novembri 2015. aasta järeldusi pagulas- ja rändekriisiga toimetulemiseks võetavate meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. novembri 2015. aasta järeldusi pagulas- ja rändekriisiga toimetulemiseks võetavate meetmete kohta,

| — | võttes arvesse Valletta 11.–12. novembri 2015. aasta tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava ja ühist poliitilist deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Valletta 11.–12. novembri 2015. aasta tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava ja ühist poliitilist deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma varasemaid rändeteemalisi resolutsioone, eelkõige 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (1), 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (2) ning 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitlus (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid rändeteemalisi resolutsioone, eelkõige 17. detsembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja ELi tervikliku rändekäsituse vajalikkuse kohta (1), 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Vahemerel hiljuti asetleidnud traagiliste sündmuste ning ELi rände- ja varjupaigapoliitika kohta (2) ning 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitlus (3),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (4),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni naispagulaste ja -varjupaigataotlejate olukorra kohta ELis (5),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (6),

| — | võttes arvesse Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee esimeeste Euroopa – Vahemere piirkonna sisserände, varjupaiga ja inimõiguste teemal peetud teise tippkohtumise lõppdeklaratsiooni, mis võeti vastu 11. mail 2015 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee esimeeste Euroopa – Vahemere piirkonna sisserände, varjupaiga ja inimõiguste teemal peetud teise tippkohtumise lõppdeklaratsiooni, mis võeti vastu 11. mail 2015 (7),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (8),

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 9. detsembri 2015. aasta resolutsiooni rände, inimõiguste ja humanitaarpagulaste kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 9. detsembri 2015. aasta resolutsiooni rände, inimõiguste ja humanitaarpagulaste kohta (9),

| — | võttes arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide aruandeid rändajate inimõiguste olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide aruandeid rändajate inimõiguste olukorra kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0245/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0245/2016),

| A. | arvestades, et inimõigused on iga inimese sünnipärased õigused, mis on kõigi jaoks samad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõigused on iga inimese sünnipärased õigused, mis on kõigi jaoks samad;

| B. | arvestades, et ränne on üleilmne ja mitmemõõtmeline nähtus, mida põhjustavad paljud erinevad tegurid, nt majanduslikud tingimused (sealhulgas muudatused rikkuse jagamises ning piirkondlikus ja üleilmses majandusintegratsioonis), sotsiaalsed ja poliitilised tingimused, töötingimuste, vägivalla ja julgeolekuga seotud olukord, samuti keskkonnaseisundi pidev halvenemine ja looduskatastroofide mõju laienemine; arvestades, et selle nähtusega tuleb tegeleda sidusal ja tasakaalustatud viisil ning võttes üldplaanis arvesse selle inimlikku mõõdet, sealhulgas selle positiivset mõju demograafilisele ja majandusarengule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ränne on üleilmne ja mitmemõõtmeline nähtus, mida põhjustavad paljud erinevad tegurid, nt majanduslikud tingimused (sealhulgas muudatused rikkuse jagamises ning piirkondlikus ja üleilmses majandusintegratsioonis), sotsiaalsed ja poliitilised tingimused, töötingimuste, vägivalla ja julgeolekuga seotud olukord, samuti keskkonnaseisundi pidev halvenemine ja looduskatastroofide mõju laienemine; arvestades, et selle nähtusega tuleb tegeleda sidusal ja tasakaalustatud viisil ning võttes üldplaanis arvesse selle inimlikku mõõdet, sealhulgas selle positiivset mõju demograafilisele ja majandusarengule;

| C. | arvestades, et rändeteed on väga keerukad ja ränne võib toimuda nii piirkondade vahel kui sageli ka ühe piirkonna sees; arvestades, et vaatamata üleilmsele majanduskriisile on ÜRO andmetel rahvusvaheline ränne aina kasvamas; arvestades, et praegu on rahvusvahelisi rändajaid hinnanguliselt ligikaudu 244 miljonit; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rändeteed on väga keerukad ja ränne võib toimuda nii piirkondade vahel kui sageli ka ühe piirkonna sees; arvestades, et vaatamata üleilmsele majanduskriisile on ÜRO andmetel rahvusvaheline ränne aina kasvamas; arvestades, et praegu on rahvusvahelisi rändajaid hinnanguliselt ligikaudu 244 miljonit;

| D. | arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsioonis ja teistes rahvusvahelistes konventsioonides sätestatud õigused on universaalsed ja jagamatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsioonis ja teistes rahvusvahelistes konventsioonides sätestatud õigused on universaalsed ja jagamatud;

| E. | arvestades, et ränne on ka järjest suurema üleilmastumise ja turgude üksteisest sõltumise tagajärg; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ränne on ka järjest suurema üleilmastumise ja turgude üksteisest sõltumise tagajärg;

| F. | arvestades, et erinevatel rännet mõjutavatel teguritel on etteaimatavad tagajärjed ning see toob kaasa vajaduse töötada välja asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et erinevatel rännet mõjutavatel teguritel on etteaimatavad tagajärjed ning see toob kaasa vajaduse töötada välja asjakohased meetmed;

| G. | arvestades, et rändevoogude muutumine, eelkõige kriisi ajal, toob kaasa kaugeleulatuvaid majanduslikke, sotsiaalseid ja poliitilisi tagajärgi nii rändajate päritolu- kui ka sihtriikide jaoks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rändevoogude muutumine, eelkõige kriisi ajal, toob kaasa kaugeleulatuvaid majanduslikke, sotsiaalseid ja poliitilisi tagajärgi nii rändajate päritolu- kui ka sihtriikide jaoks;

| H. | arvestades, et vaja on tõhusaid mehhanisme välismaalaste riiki sisenemise ja riigist väljumise jälgimiseks ja kontrollimiseks ning analüüse ja prognoose rände mõju kohta, et tagada vajalik alus mis tahes vormis rände haldamise meetmete väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vaja on tõhusaid mehhanisme välismaalaste riiki sisenemise ja riigist väljumise jälgimiseks ja kontrollimiseks ning analüüse ja prognoose rände mõju kohta, et tagada vajalik alus mis tahes vormis rände haldamise meetmete väljatöötamiseks;

| I. | arvestades, et rännet mõjutavad tegurid on muutunud mitmekesisemaks, need võivad olla mitmemõõtmelised ning neil võivad olla majanduslikud, keskkonnaga seotud, kultuurilised, poliitilised, perekondlikud või isiklikud põhjused; arvestades, et üha rohkematele rändajatele saab osaks sunniviisiline ümberasustamine ja neil on vaja erikaitset, kuna nad põgenevad muu hulgas riikides valitseva ebakindluse, konfliktide, poliitilise ja usulise tagakiusamise eest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rännet mõjutavad tegurid on muutunud mitmekesisemaks, need võivad olla mitmemõõtmelised ning neil võivad olla majanduslikud, keskkonnaga seotud, kultuurilised, poliitilised, perekondlikud või isiklikud põhjused; arvestades, et üha rohkematele rändajatele saab osaks sunniviisiline ümberasustamine ja neil on vaja erikaitset, kuna nad põgenevad muu hulgas riikides valitseva ebakindluse, konfliktide, poliitilise ja usulise tagakiusamise eest;

| J. | arvestades, et pagulasi, varjupaigataotlejaid ja rändajaid on üha raskem eristada, muu hulgas seetõttu, et paljudes riikides ei ole piisavaid õigus- ja institutsioonilisi vahendeid või raamistikke; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pagulasi, varjupaigataotlejaid ja rändajaid on üha raskem eristada, muu hulgas seetõttu, et paljudes riikides ei ole piisavaid õigus- ja institutsioonilisi vahendeid või raamistikke;

| K. | arvestades, et transiidi- ja sihtriikide ametiasutuste ning vastuvõtukeskuste töötajad peavad olema asjakohaselt koolitatud ja ettevalmistatud rändajate ja varjupaigataotlejate paindlikuks kohtlemiseks, võttes arvesse nende konkreetseid olusid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et transiidi- ja sihtriikide ametiasutuste ning vastuvõtukeskuste töötajad peavad olema asjakohaselt koolitatud ja ettevalmistatud rändajate ja varjupaigataotlejate paindlikuks kohtlemiseks, võttes arvesse nende konkreetseid olusid;

| L. | arvestades, et rändeliikumised on muutunud üleilmsemaks ja piirkondlikumaks ning et lõuna-lõuna suunalised rändevood, millest 80 % toimub selliste ühiseid piire omavate riikide vahel, mille sissetulekutaseme erinevused on minimaalsed, ületavad nüüdseks veidi lõuna-põhja suunalisi rändevooge; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rändeliikumised on muutunud üleilmsemaks ja piirkondlikumaks ning et lõuna-lõuna suunalised rändevood, millest 80 % toimub selliste ühiseid piire omavate riikide vahel, mille sissetulekutaseme erinevused on minimaalsed, ületavad nüüdseks veidi lõuna-põhja suunalisi rändevooge;

| M. | arvestades, et Euroopa on alati olnud nii rände siht- kui ka lähtekoht; arvestades, et lisaks tänapäevasele kõrgemate ühiskonnaklasside väljarändele on eurooplased välja rännanud ka majanduslike raskuste, konfliktide ja poliitilise tagakiusamise tõttu; arvestades, et praegune majandus- ja finantskriis on sundinud paljusid eurooplasi välja rändama, sh maailma lõunapoolsematesse riikidesse, mille majandus aktiivselt areneb; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa on alati olnud nii rände siht- kui ka lähtekoht; arvestades, et lisaks tänapäevasele kõrgemate ühiskonnaklasside väljarändele on eurooplased välja rännanud ka majanduslike raskuste, konfliktide ja poliitilise tagakiusamise tõttu; arvestades, et praegune majandus- ja finantskriis on sundinud paljusid eurooplasi välja rändama, sh maailma lõunapoolsematesse riikidesse, mille majandus aktiivselt areneb;

| N. | arvestades, et rändajate ja veelgi enam pagulaste hulgas on üha rohkem naisi ja lapsi; arvestades, et rändajad ja pagulased on üha sagedamini kõrgkooli lõpetanud ning et ajude äravoolu suurusjärguks hinnati juba 2010. aastal 59 miljonit inimest; arvestades, et Aasia on maailmajagudest kõige enam mõjutatud, ent kõige rohkem kannatab Aafrika, kus vaid 4 % inimestest on kõrgkooli lõpetanud ja nendestki 31 % rändab välja (10); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rändajate ja veelgi enam pagulaste hulgas on üha rohkem naisi ja lapsi; arvestades, et rändajad ja pagulased on üha sagedamini kõrgkooli lõpetanud ning et ajude äravoolu suurusjärguks hinnati juba 2010. aastal 59 miljonit inimest; arvestades, et Aasia on maailmajagudest kõige enam mõjutatud, ent kõige rohkem kannatab Aafrika, kus vaid 4 % inimestest on kõrgkooli lõpetanud ja nendestki 31 % rändab välja (10);

| O. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on teatavates piirkondades valitsev ebastabiilsus ja konfliktid põhjustanud humanitaarkriisi, mille all kannatavad 65 miljonit pagulast ja ümberasustatud isikut eelkõige arenguriikides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on teatavates piirkondades valitsev ebastabiilsus ja konfliktid põhjustanud humanitaarkriisi, mille all kannatavad 65 miljonit pagulast ja ümberasustatud isikut eelkõige arenguriikides;

| P. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti arvutuste kohaselt on maailmas vähemalt 10 miljonit kodakondsuseta isikut; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti arvutuste kohaselt on maailmas vähemalt 10 miljonit kodakondsuseta isikut;

| Q. | arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 13 kohaselt on igal inimesel õigus riigi piires vabalt liikuda ja oma elukoht valida, aga ka õigus lahkuda ükskõik milliselt maalt, kaasa arvatud kodumaa, ja kodumaale tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 13 kohaselt on igal inimesel õigus riigi piires vabalt liikuda ja oma elukoht valida, aga ka õigus lahkuda ükskõik milliselt maalt, kaasa arvatud kodumaa, ja kodumaale tagasi pöörduda;

| R. | arvestades, et päritolu-, transiidi- ja sihtriikide vaheline koostöö ning teabe- ja heade tavade jagamine võimaldavad välja selgitada ühised huvid ja probleemid ja on seega olulised, et ennetada ebaseaduslikku rännet ja inimkaubandust ning nende vastu võidelda; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et päritolu-, transiidi- ja sihtriikide vaheline koostöö ning teabe- ja heade tavade jagamine võimaldavad välja selgitada ühised huvid ja probleemid ja on seega olulised, et ennetada ebaseaduslikku rännet ja inimkaubandust ning nende vastu võidelda;

| S. | arvestades, et terviklik rändekäsitus peab võimaldama reageerida ülemaailmsetele arengu-, rahu-, inimõiguste ja kliimamuutuste probleemidele, pöörates seejuures erilist tähelepanu humanitaartingimuste parandamisele rändajate päritoluriikides, et kohalikul elanikkonnal oleks võimalik elada turvalisemas piirkonnas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et terviklik rändekäsitus peab võimaldama reageerida ülemaailmsetele arengu-, rahu-, inimõiguste ja kliimamuutuste probleemidele, pöörates seejuures erilist tähelepanu humanitaartingimuste parandamisele rändajate päritoluriikides, et kohalikul elanikkonnal oleks võimalik elada turvalisemas piirkonnas;

| T. | arvestades, et pagulaste õigused on sätestatud Genfi pagulasseisundi konventsioonis ja selle juurde kuuluvates protokollides; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et pagulaste õigused on sätestatud Genfi pagulasseisundi konventsioonis ja selle juurde kuuluvates protokollides;

| U. | arvestades, et elutingimused paljudes Lähis-Ida ja Aafrika pagulaslaagrites halvenevad, muu hulgas tervishoiu seisukohast, ning et laagrites ei ole pagulaste, eelkõige haavatavate isikute ning eriti naiste ja alaealiste turvalisus sageli tagatud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et elutingimused paljudes Lähis-Ida ja Aafrika pagulaslaagrites halvenevad, muu hulgas tervishoiu seisukohast, ning et laagrites ei ole pagulaste, eelkõige haavatavate isikute ning eriti naiste ja alaealiste turvalisus sageli tagatud;

| V. | arvestades, et Maailmapanga andmetel moodustasid rahaülekanded rahvusvahelistelt rändajatelt 2013. aastal üle 550 miljardi dollari suuruse rahavoo, millest 414 miljardit dollarit läks arenguriikidesse; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Maailmapanga andmetel moodustasid rahaülekanded rahvusvahelistelt rändajatelt 2013. aastal üle 550 miljardi dollari suuruse rahavoo, millest 414 miljardit dollarit läks arenguriikidesse;

| W. | arvestades, et rändajate vastu suunatud ksenofoobia, diskrimineerimine ja vägivald, rändajatevastane meelsus, vihakõned ja vihakuriteod on Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides märgatavalt sagenenud; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et rändajate vastu suunatud ksenofoobia, diskrimineerimine ja vägivald, rändajatevastane meelsus, vihakõned ja vihakuriteod on Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides märgatavalt sagenenud;

| X. | arvestades, et konkreetne, hästi korraldatud ja asjakohane reageerimine rändeprobleemidele kujutab endast head võimalust üksikisikute ja riikide jaoks; arvestades, et seda reageerimist peavad toetama vaesuse vastu võitlemise ja jätkusuutliku arengu edendamise põhimõtted ning rändajate ja pagulaste õiguste ja väärikuse austamine; arvestades, et see peab põhinema päritolu, transiidi- ja sihtriikide vahelisel tihedal koostööl; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et konkreetne, hästi korraldatud ja asjakohane reageerimine rändeprobleemidele kujutab endast head võimalust üksikisikute ja riikide jaoks; arvestades, et seda reageerimist peavad toetama vaesuse vastu võitlemise ja jätkusuutliku arengu edendamise põhimõtted ning rändajate ja pagulaste õiguste ja väärikuse austamine; arvestades, et see peab põhinema päritolu, transiidi- ja sihtriikide vahelisel tihedal koostööl;

| Y. | arvestades, et ränne on tähtis dünaamiline element, mis aitab leevendada demograafilist kriisi ja tööealise elanikkonna osakaalu vähenemist mõnes riigis; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ränne on tähtis dünaamiline element, mis aitab leevendada demograafilist kriisi ja tööealise elanikkonna osakaalu vähenemist mõnes riigis;

| Z. | arvestades, et ebaseaduslike sisserändajate arvu on raske hinnata, mistõttu on ka raske välja töötada nende elu- ja töötingimustega seotud näitajaid, ehkki just nemad vajavad kõige rohkem kaitset, sest ilma õigusliku seisundi ja juriidilise tunnustuseta on neil eriti suur oht langeda kuritarvitamise ja ärakasutamise ohvriks ning sattuda olukorda, kus nende peamisi inimõigusi ei austata; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ebaseaduslike sisserändajate arvu on raske hinnata, mistõttu on ka raske välja töötada nende elu- ja töötingimustega seotud näitajaid, ehkki just nemad vajavad kõige rohkem kaitset, sest ilma õigusliku seisundi ja juriidilise tunnustuseta on neil eriti suur oht langeda kuritarvitamise ja ärakasutamise ohvriks ning sattuda olukorda, kus nende peamisi inimõigusi ei austata;

| AA. | arvestades, et rahvusvahelist rännet saab kasutada konkreetsete tööjõu puuduse probleemide leevendamiseks tööjõuturul; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et rahvusvahelist rännet saab kasutada konkreetsete tööjõu puuduse probleemide leevendamiseks tööjõuturul;

| AB. | arvestades, et rändajad aitavad suurendada mitmekesisust ja kultuurilist rikkust vastuvõtvates riikides; arvestades, et selle saavutamiseks tuleb nad lõimida täielikult vastuvõtva riigi ühiskonnaga, et oleks võimalik ära kasutada nende majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist potentsiaali; arvestades, et poliitiliste otsuste tegijad peavad viivitamata teavitama üldsust rändajate kasulikust majanduslikust, kultuurilisest ja sotsiaalsest mõjust ühiskonnale ning seeläbi ennetama ksenofoobsete ja diskrimineerivate hoiakute tekkimist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et rändajad aitavad suurendada mitmekesisust ja kultuurilist rikkust vastuvõtvates riikides; arvestades, et selle saavutamiseks tuleb nad lõimida täielikult vastuvõtva riigi ühiskonnaga, et oleks võimalik ära kasutada nende majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist potentsiaali; arvestades, et poliitiliste otsuste tegijad peavad viivitamata teavitama üldsust rändajate kasulikust majanduslikust, kultuurilisest ja sotsiaalsest mõjust ühiskonnale ning seeläbi ennetama ksenofoobsete ja diskrimineerivate hoiakute tekkimist;

| AC. | arvestades, et asjakohased vastuvõtu- ja kaasamismeetmed aitavad ära hoida paljude rändajate kogetud traumaatiliste sündmuste mõju süvenemist või püsimist; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et asjakohased vastuvõtu- ja kaasamismeetmed aitavad ära hoida paljude rändajate kogetud traumaatiliste sündmuste mõju süvenemist või püsimist;

| AD. | arvestades, et sotsiaalkultuuriline areng sõltub kaasamisest ja see eeldab tõsist pühendumist nii rändajatelt, kes peavad olema valmis kohanema vastuvõtva riigi ühiskonnaga, loobumata tingimata oma kultuurilisest identiteedist, kui ka vastuvõtva riigi institutsioonidelt ja kogukondadelt, kes peavad olema valmis rändajaid vastu võtma ja nende vajadusi täitma; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et sotsiaalkultuuriline areng sõltub kaasamisest ja see eeldab tõsist pühendumist nii rändajatelt, kes peavad olema valmis kohanema vastuvõtva riigi ühiskonnaga, loobumata tingimata oma kultuurilisest identiteedist, kui ka vastuvõtva riigi institutsioonidelt ja kogukondadelt, kes peavad olema valmis rändajaid vastu võtma ja nende vajadusi täitma;

Rändajate õiguste austamisega seotud probleemid ja ohud

| 1. | väljendab solidaarsust isikute suhtes, kes on sunnitud oma riigist lahkuma muu hulgas konfliktide, tagakiusamise, inimõiguste rikkumiste ja viletsuse tõttu; väljendab sügavat muret inimõiguste tõsiste rikkumiste pärast, mis saavad osaks paljudele rändajatele mitmetes transiidi- või sihtriikides; rõhutab, et rändajate väärikust ja inimõigusi tuleb austada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et liit ja liikmesriigid peavad eeskuju andma, tagades rändajate inimõiguste edendamise ja kaitsmise eelkõige oma territooriumil, et mõjuda usaldusväärsena kolmandate riikidega peetavatel rände- ja inimõiguste teemalistel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et suurema osa maailma pagulastest ja rändajatest võtavad vastu arenguriigid; tunnustab kolmandate riikide pingutusi rändajate ja pagulaste vastuvõtmisel; rõhutab, et nimetatud riikide tugisüsteemid seisavad silmitsi suurte probleemidega, mis võivad tõsiselt ohustada suureneva ümberasustatud elanikkonna kaitset; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et „igal inimesel on õigus lahkuda ükskõik milliselt maalt, kaasa arvatud kodumaa“ ja „kodumaale tagasi pöörduda“ (11); rõhutab, et sotsiaalne staatus ega kodakondsus ei tohiks olla selle õiguse kasutamisel takistuseks ning et igal isikul on õigus teha rändega seotud valikuid väärikalt; kutsub kõiki valitsusi üles tegelema inimõiguste kaitses esinevate lünkadega, millega rändajad silmitsi seisavad; kutsub riikide valitsusi ja parlamente üles kaotama karistuslikud õigussüsteemid, mis kriminaliseerivad rände, ning rakendama lühiajalisi, keskmise pikkusega ja pikaajalisi lahendusi, et tagada rändajate turvalisus; mõistab hukka piirangute või keeldude kehtestamise teatavate riikide territooriumilt lahkumisele ja sinna tagasi pöördumisele ning kodakondsusetuse tagajärjed õigustele juurdepääsu seisukohast; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et pagulaste aina kasvav arv kogu maailmas jääb tegelikult riigisiseste põgenike veelgi suurema arvu varju; rõhutab, et riigisiseseid põgenikke ei tohiks diskrimineerida ainult sellepärast, et nad üritasid tagada oma turvalisuse rahvusvahelisi piire ületamata, ning rõhutab seetõttu ka, et pagulaste õigused, sealhulgas tervishoiuteenuste ja hariduse kättesaadavus, peavad olema tagatud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, kui oluline on tuvastada kodakondsuseta isikud, et neile saaks pakkuda rahvusvahelise õiguse kohast kaitset; nõuab tungivalt, et riigid kehtestaksid kodakondsusetuse tuvastamise menetlused ning vahetaksid häid tavasid, sealhulgas õigusaktide ja laste kodakondsusetuse uute juhtumite ennetamisega seotud tavade kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu liidu pidevale vajadusele võtta kodakondsusetust arvesse oma välissuhete poliitikas, eriti arvestades, et kodakondsusetus on sundrände üks oluline põhjus; tuletab meelde, et 2012. aastal avaldatud Euroopa Liidu strateegilises raamistikus ning inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas võeti kohustus „kehtestada komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühine raamistik, milles tõstatada suhetes kolmandate riikidega migrantide kodakondsusetust ja meelevaldset kinnipidamist puudutavaid küsimusi“; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on mures rändajate ja pagulaste meelevaldse kinnipidamise ja halva kohtlemise pärast ning tuletab meelde, et kinnipidamine peab piirduma juhtudega, mil see on tõepoolest hädavajalik, ning et igal juhul peaksid olema tagatud sobivad kaitsemeetmed, sealhulgas juurdepääs asjakohastele õiguslikele menetlustele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub riike üles tunnustama varjupaiga ja rändega seotud kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, ja võtma vastu siseriiklikke seadusi, mis on nende kohustuste tulemuslikuks täitmiseks vajalikud, nähes muu hulgas ette võimaluse taotleda rahvusvahelist kaitset; nõuab, et seadustes võetaks arvesse rändajatele osaks saava tagakiusamise ja diskrimineerimise raskust ja olemust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et rändajatel on õigus sellele, et neid ei saadetaks tagasi riiki, kus nad on halva kohtlemise ja piinamise ohus; tuletab meelde, et kollektiivsed väljasaatmised ja tagasisaatmised on rahvusvahelise õigusega keelatud; väljendab oma muret nende rändajate kohtlemise pärast, kes saadetakse tagasi oma päritoluriiki või kolmandasse riiki, kontrollimata piisavalt nende olukorda, ning nõuab, et igal juhul võetaks arvesse raskusi, mis neile nendesse riikidesse tagasipöördumisel osaks saavad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | soovitab koostada oma päritoluriiki tagasi pöörduvatele rändajatele taasintegreerimisprogrammid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et oluline on austada rändajate staatusest olenemata nende õigust saada juurdepääs õiguskaitsele ja tõhusale õiguskaitsevahendile, ilma et nad peaksid kartma sisserändega tegelevate asutuste teavitamist, kinnipidamist ja riigist väljasaatmist; väljendab muret rändajate õiguste rikkumise järelevalve- ja kaitsemehhanismide ning rändajatele ja varjupaigataotlejatele pakutava teabe ja õigusabi kvaliteeditagatiste puudumise pärast paljudes riikides; soovitab, et varjupaigaküsimustega tegelevate pädevate asutuste ja vastuvõtukeskuste töötajad ning muu personal ja sotsiaaltöötajad, kes puutuvad kokku rahvusvahelist kaitset taotlevate inimestega, saaksid asjakohast koolitust, et nad võtaksid arvesse üldiseid ja isiklikke asjaolusid ning soolisi probleeme, mida kaitsetaotlused hõlmavad; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub ühtlasi komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles suurendama heade tavade vahetamist kolmandate riikidega, eelkõige koolitades humanitaarabitöötajaid, et nad teeksid tõhusamalt kindlaks rändajate, eelkõige kõige kaitsetumate rändajate erinevad tunnusjooned, tausta ja kogemused, et nimetatud rändajaid paremini kaitsta ja abistada vastavalt nende vajadustele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et turvalise riigi ja turvalise päritoluriigi mõisted ei tohiks takistada varjupaigataotluste individuaalset läbivaatamist; nõuab, et igal juhul tuvastataks need rändajad, kes vajavad rahvusvahelist kaitset, ja et nende taotlust võetaks arvesse, ning nõuab, et nad saaksid kasutada sobivaid mittetagasisaatmisega seotud tagatisi ja et neil oleks juurdepääs kaebuste lahendamise mehhanismile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | juhib tähelepanu füüsilisele ja psühholoogilisele vägivallale ning vajadusele tunda ära vägivalla ja tagakiusamise erivormid (näiteks inimkaubandus, kadunuks jääma sundimine, seksuaalne kuritarvitamine, suguelundite moonutamine, varased või sundabielud, koduvägivald, orjus, aukuriteod ning sooline diskrimineerimine), mille ohvriks langevad rändajatest naised ja lapsed; tuletab meelde muu hulgas sõjarelvana kasutatava seksuaalse vägivalla ja vägistamise ohvrite enneolematut ja aina kasvavat arvu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunneb muret laste relvarühmitustesse värbamise pärast; rõhutab vajadust edendada nende desarmeerimist, rehabilitatsiooni ja taasintegreerimist soodustavaid poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et perekonnaliikmetest eraldamisel, isegi kinnipidamise korral, satuvad naised ja lapsed suuremasse ohtu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et saatjata naised ja tütarlapsed, naistest perekonnapead, rasedad, puudega inimesed ning eakad on eriti haavatavad; rõhutab, et konfliktide ja tagakiusamise eest põgenevad tütarlapsed on suures sund- ja varase abielu, varase sünnitamise, vägistamise, seksuaalse ja füüsilise kuritarvitamise ning prostitutsioonile sundimise ohus, sealhulgas ka siis, kui nad on jõudnud väidetavalt turvalisse kohta; nõuab seega neile erikaitse ja -abi andmist vastuvõtulaagrites peatumise ajal, eelkõige tervishoiuvaldkonnas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | soovitab lülitada sooküsimused rändepoliitikasse, muu hulgas selleks, et ennetada inimkaubandust ja kõiki teisi naiste vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise vorme ning võtta selliste tegude toimepanijad vastutusele; palub tungivalt, et võrdõiguslikkus viidaks täielikult ellu – nii de jure kui ka de facto –, kuna see on peamine tegur, mis aitab ennetada seda laadi vägivalda ning mille eesmärk on soodustada naiste autonoomiat ja sõltumatust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunneb muret selle pärast, et sagenenud on teated ja tunnistused, millest ilmneb rändajatest laste vastu suunatud vägivalla, sealhulgas nende piinamise ja kinnipidamise, aga ka kadumisjuhtude arvu kasv; rõhutab, et kooskõlas ÜRO Lapse Õiguste Komitee arvamusega on laste kinnipidamine vaid nende või nende vanemate rändestaatuse alusel laste õiguste rikkumine ja see ei saa olla laste huvides; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et rändajatest lapsed on eriti haavatavad, eelkõige siis, kui neil ei ole saatjat, ja et neil on lapse parimate huvide põhimõttest tulenevalt õigus erikaitsele kooskõlas rahvusvahelise õiguse normidega; rõhutab, et oluline on lõimida saatjata alaealiste teema arengukoostöösse, soodustades laste integreerumist riikides, kus nad elavad (eelkõige hariduse ja arstiabi kättesaadavuse ning vägivalla, kuritarvitamise, ärakasutamise ja hooletuse ohu ennetamise kaudu); |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab oma muret raskuste pärast, mis tekivad nende laste registreerimisel, kes on sündinud väljaspool oma päritoluriiki, ning mis võivad viia suurema kodakondsusetuks jäämise ohuni; nõuab sellega seoses, et nende sünde oleks võimalik registreerida, olenemata nende vanemate rändestaatusest; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab tungivalt, et liit teeks tihedat koostööd UNICEFi, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja teiste pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega, et teha kõik endast olenev, et suurendada suutlikkust rändajatest laste ja nende perekondade kaitsmisel kogu nende rändeteekonna jooksul, olenemata nende rändestaatusest, rahastades kaitseprogramme, eelkõige haridusasutuste ja meditsiiniabi valdkonnas, võimaldades eelkõige spetsiaalselt lastele mõeldud alasid ja psühholoogilist abi, perekonnasidemete tuvastamist ning saatjata või eraldatud laste taasühinemist perekonnaga, rakendades mittediskrimineerimise, mittekriminaliseerimise, mittekinnipidamise, mittetagasisaatmise, põhjendamatute sanktsioonide mittekohaldamise, perekondade taasühinemise, füüsilise ja juriidilise kaitse ning identiteediõiguse põhimõtet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et kuritegelikud võrgustikud saavad kasu seaduslike rändekanalite puudumisest, piirkondlikust ebastabiilsusest ja konfliktidest ning põgeneda üritavate naiste, tütarlaste ja laste haavatavusest, kasutades neid ära inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu spetsiifilist laadi vägivallale ja tagakiusamise erivormidele, mis saavad osaks LGBTI-inimestest rändajatele; nõuab LGBTI-inimestest rändajate ja varjupaigataotlejate jaoks mõeldud spetsiifiliste sotsiaalsete ja õiguslike kaitsemehhanismide rakendamise toetamist, et tagada, et nende haavatavust võetakse arvesse ning et nende kaitsetaotlust uuritakse põhjalikult, isegi vaidlustamise korral; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised õigused, eelkõige õigus tervishoiule, haridusele ja eluasemele, on inimõigused, millele peab juurdepääs olema kõikidel rändajatel, eelkõige lastel, olenemata nende rändestaatusest; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunneb muret rändajate suhtes toime pandavate tööõiguse rikkumiste ja nende ärakasutamise pärast; tunnistab, et haridus, töövõimalused ja perekonna taasühinemine on integratsiooniprotsessi olulised osad; rõhutab vajadust võidelda rändajate sunniviisilise töö kõikide vormidega ning mõistab eelkõige hukka kõik laste ärakasutamise vormid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunneb muret diskrimineerimise pärast, mis saab liiga tihti osaks teatavatele sotsiaalkultuurilistele, keelelistele ja usulistele vähemustele ning mis tekitab rändajate seas ebavõrdsust õiguste kasutamisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub vastuvõtvatel riikidel tagada naissoost rändajate juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu vajadusele vältida rändajatele eraldi piirkondade loomist ning edendada kaasamist ja võimalust kasutada kõiki ühiskonnaelu pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on arvamusel, et õigus haridusele ja tööle, nagu ka ühtse perekonnana elamise õigus ja perekonna taasühinemise õigus soodustavad rändajate autonoomiat ja integratsiooni; rõhutab, et oluline on tagada võõrtöötajate ja nende perede sotsiaalkaitse; märgib, et rändajate tõhus integratsioon peab põhinema tööturu ja selle tulevase potentsiaali rangel hindamisel, võõrtöötajate inimõiguste ja tööõiguste paremal kaitsel ning pideval dialoogil tööturu sidusrühmadega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | juhib tähelepanu sellele, et vastuvõtva riigi keele õppimine võib oluliselt parandada rändajate elukvaliteeti ja nende majanduslikku ja kultuurilist sõltumatust ning see hõlbustab nende juurdepääsu teabele oma õiguste kohta vastuvõtvas riigis; leiab, et vastuvõtva riigi ametiasutused peavad tagama keeleõppe; soovitab, et rändajad oleksid seotud kõikide sotsiaalsete ja poliitiliste otsuste tegemise protsessidega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | leiab, et juurdepääs tööle, koolitustele ja sõltumatusele on peamised asjaolud naissoost rändajate kaasamises ja autonoomseks muutmises; nõuab, et neid jõupingutusi suurendataks tihti alaesindatud naissoost rändajate seas, et kõrvaldada nende kaasamist ja autonoomiat takistavad tõkked; |
| --- | --- |

33.

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et vastuvõtvad riigid peavad soodustama rändajate, eriti naissoost rändajate autonoomiat ning tegema sotsiaalkultuurilisele kaasamisele suunatud lähenemisviisi raames neile kättesaadavaks teadmised ja vajalikud sotsiaaloskused, eriti seoses kutse- ja keeleõppega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on seisukohal, et kõik töötajad peavad saama lepingu neile mõistetavas keeles ja et neid tuleb kaitsta lepingu asendamise eest; rõhutab, et kahepoolsed lepingud päritolu- ja sihtriikide vahel peaksid tugevdama inimõiguste kaitset; |
| --- | --- |

35.

| 36. | leiab, et on oluline luua sidusad ja kõikehõlmavad soopõhised riiklikud rändepoliitika põhimõtted, mis hõlmavad rände kõiki etappe, mis kooskõlastatakse valitsuses ning mis töötatakse välja inimõigustega tegelevate riiklike asutuste, erasektori, tööandjate ja töötajate organisatsioonide, kodanikuühiskonna ning rändajatega toimuvate ulatuslike konsultatsioonide põhjal ning rahvusvaheliste organisatsioonide toetusel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et kõikidel inimestel on õigus ohututele ja õiglastele töötingimustele ning tööõiguse täielikule järgimisele kooskõlas inimõigustega seotud rahvusvaheliste normide ja vahenditega ning ILO põhikonventsioonidega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et juhutööd, mida rändajad ja eriti naissoost rändajad vastuvõtvas riigis kalduvad tegema, suurendavad nende haavatavust; tuletab meelde, et töö kaudu ärakasutamine on tihti inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise tagajärg, ent seda juhtub ka ilma nende kahe õiguserikkumiseta; peab sellega seoses murettekitavaks, et paljud vastuvõtvate riikide tööandjad pääsevad karistuseta, ehkki nad rikuvad võõrtöötajate puhul mitmeid rahvusvahelisi tööõiguse norme; tunneb muret asjaolu pärast, et teatavate riikide tööõigusega seotud õigusaktid võimaldavad kasutada tavasid, millega rikutakse rahvusvahelisi standardeid; on seisukohal, et võitlus rändajate töö kaudu ärakasutamise vastu peab toimuma nii ärakasutavate tööandjate tõhusa süüdimõistmise kui ka ärakasutamise ohvrite kaitsmise teel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | juhib tähelepanu vajadusele tunnustada rändajate päritoluriigis omandatud kvalifikatsioone, et hõlbustada nende iseseisvumist ja sotsiaalset kaasatust ühiskonna eri sektorites, eelkõige tööturul; rõhutab vajadust tunnustada kõigi rändajate, sealhulgas ebaseaduslike rändajate õigust moodustada töötajate õiguste kaitsega tegelevaid organisatsioone, sealhulgas ametiühinguid, ja nendesse kuuluda, ning toonitab, et neid struktuure on vaja tunnustada; |
| --- | --- |

39.

| 40. | innustab ettevõtjaid rakendama ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, et vältida oma tegevuse kahjulikku mõju inimõigustele ja vajaduse korral sellise mõjuga tegelda ja üritada ennetada või leevendada oma tegevusest tulenevaid kahjulikke tagajärgi inimõigustele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub liitu üles jätkama koos Ameerika Ühendriikide ja teiste rahvusvaheliste partneritega kooskõlastatud diplomaatilisi jõupingutusi, et teha kolmandate riikidega aktiivset koostööd viivitamatult vajaliku ühise strateegia väljatöötamisel praeguse ülemaailmse rändeprobleemiga toimetulekuks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | soovitab tungivalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal võtta kõik vajalikud ja võimalikud meetmed, et asjaomased kolmandad riigid annaksid tõhusa ja tulemusliku panuse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et EL peab tõhustama oma välispoliitilist tegevust, tagades rahu ja stabiilsuse piirkondades, kus sõda ja konfliktid sunnivad Euroopa Liidu suunas liikuma tohutuid rändevooge; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tuletab meelde, et Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel on kohustus võtta positiivseid meetmeid, et kõrvaldada kriiside algpõhjused, mis tingivad selliseid ulatuslikke rändenähtusi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub üles parandama humanitaarolukorda transiidi- ja päritoluriikides, et kohalikul elanikkonnal ja pagulastel oleks võimalik elada turvalisemas piirkonnas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | õhutab kõiki konfliktiosalisi lõpetama rünnakud tsiviilisikute vastu, neid kaitsma ning võimaldama neil lahkuda turvaliselt vägivaldsest konfliktikeerisest või võtma vastu humanitaarorganisatsioonide abi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab ISISe ja selle arengu mõju seaduslike varjupaigataotlejate ja ebaseaduslike rändajate tohutule voole; tunnistab julgeolekupoliitika ja terrorismivastase võitluse poliitika olulist rolli rände algpõhjuste vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuletab meelde ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hiljutist avaldust, mille kohaselt on suur hulk rändajaid terrorismi ja inimõiguste tõsiste rikkumiste ohvrid, mistõttu tuleks neid ka vastavalt kohelda; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tuletab meelde, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti juhitavad ümberasustamisprogrammid on tõhus vahend rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste saabumise nõuetekohaseks haldamiseks arvukates riikides maailma eri paigus; rõhutab asjaolu, et kui ümberasustamine ei ole teostatav, siis tuleb julgustada kõiki riike looma ja kasutusele võtma humanitaarsetel kaalutlustel vastuvõtmise programme või vähemalt looma tingimused, mis võimaldavad pagulastel jääda oma päritoluriigi lähedusse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | võtab teadmiseks kasvavad vajadused ja jätkuva rahastamispuudujäägi, mis on seotud Süüria naaberriikidesse saadetud humanitaarabiga ning mis on viinud eelkõige selleni, et Maailma Toiduprogramm vähendas pagulaste toidunorme; nõuab, et ÜRO liikmesriigid ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid täidaksid vähemalt oma rahalisi kohustusi; rõhutab vajadust suunata pagulastele mõeldud abi nendes riikides elatusvahendite kättesaadavaks tegemisele, pagulaste turvalisusele, nende põhiõiguste tagamisele ning eriti nende juurdepääsule tervishoiule ja haridusele tihedas koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti, Maailma Toiduprogrammi ja pädevate asutustega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab meelde, et ränne ja areng on omavahel seotud ning et arengukoostöö hariduse, tervishoiu, tööõiguse, vaesuse vähendamise, inimõiguste, demokratiseerimise ja konfliktijärgse ülesehitustöö valdkonnas ning ebavõrdsuse, kliimamuutuste tagajärgede ja korruptsiooni vastane võitlus on peamised tegurid sundrände vältimiseks; märgib, et maa ja vara hõivamine võib avaldada suurt mõju humanitaarkriisidele ning sotsiaalsed, poliitilised ja humanitaarkriisid võivad sundida inimesi migreeruma; leiab, et ränne on üleilmselt tunnustatud kui tõhus vahend säästva ja kaasava arengu soodustamiseks; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab, et EL ja rahvusvaheline üldsus teeksid kindlaks konkreetsed meetmed, mida valitsused saavad võtta seadusliku rände kui arengut hoogustava teguri potentsiaali suurendamiseks; rõhutab, et eelkõige sihtriikides on vaja poliitilist juhtimist ja tugevat toetust ksenofoobia vastu võitlemiseks ja rändajate sotsiaalse integratsiooni hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on arvamusel, et rändel on oma algpõhjused (eelkõige majanduslikud, poliitilised, sotsiaalsed ja keskkonnaga seotud põhjused); on arvamusel, et arenguabi kaudu tuleks nimetatud algpõhjustega põhjalikult tegelda, suurendades suutlikkust, toetades konfliktide lahendamist ja edendades inimõiguste austamist; rõhutab, et kõnealused põhjused on seotud konfliktide ja sõdade arvu suurenemisega, inimõiguste rikkumise ning hea valitsemistava puudumisega; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et rände juhtimine peab põhinema piirkondlikul ja kohalikul koostööl, milles osaleb ka kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

54.

Inimõiguste austamisel põhinev käsitus

| 55. | nõuab tungivalt, et asjaosalised, kes tegelevad varjupaika ja rännet käsitleva poliitika kujundamise ja sellega seotud otsuste tegemisega, ei lubaks seguneda mõistetel „rändaja“ ja „pagulane“; tuletab meelde, et vaja on pöörata erilist tähelepanu pagulastele, kes põgenevad konfliktide ja tagakiusamise eest ning kellel on seetõttu varjupaigaõigus, kuna nad ei saa oma päritoluriiki tagasi pöörduda; tuletab meelde, et enamik pagulasi põgenevad oma päritoluriigi naabruses asuvatesse riikidesse ja piirkondadesse; leiab seetõttu, et nende probleemi tuleb liidu välistegevuse raames käsitleda terviklikult; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub riike üles ratifitseerima kõik inimõigustealased rahvusvahelised lepingud ja konventsioonid ning rakendama rändajate õigustega seotud standardeid, mis on sätestatud erinevates õiguslikes vahendites, sealhulgas peamised inimõigustega seotud rahvusvahelised õigusaktid ja teised vahendid, milles käsitletakse rändeküsimusi, näiteks ÜRO 1951. aasta pagulasi käsitlev konventsioon ja selle protokollid ning rahvusvaheline konventsioon kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta; leiab sellega seoses, et viimatinimetatud konventsiooni ratifitseerimata jätmine ELi liikmesriikide poolt kahjustab liidu poliitikat seoses inimõigustega liidus, aga ka inimõiguste jagamatust käsitlevate lubaduste täitmist; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tuletab meelde, et ohutute ja seaduslike rändeteede avamine on parim viis, kuidas vältida inimeste ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust, ning et arengustrateegiates tuleks rännet ja liikuvust tunnustada nii vastuvõtva kui ka päritoluriigi arengu edendajatena rahaülekannete ja investeeringute kaudu; kutsub sellega seoses liitu ja kõige arenenumaid kolmandaid riike üles tegema koostööd, et avada seaduslikud rändeteed, võttes aluseks teatavate riikide head tavad, eelkõige selleks, et soodustada perekondade taasühinemist ja liikuvust, muu hulgas majanduslikel põhjustel, ning seda kõikide pädevustasemete, sealhulgas kõige vähem kvalifitseeritud rändajate puhul, et võidelda ebaseadusliku töö vastu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tunneb heameelt selle üle, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendis on aastateks 2014–2020 ette nähtud rändajaid, varjupaigataotlejaid, põgenikke ja kodakondsuseta isikuid käsitlevad erisätted; palub komisjonil käsitleda aastatel 2017–2018 inimõiguste rahastamisvahendi vaheläbivaatamise ajal rändajate õiguste kaitset ja edendamist jätkuvalt prioriteedina; kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles täitma 2015. aasta juulis vastu võetud ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava raames võetud kohustusi, lisama inimõiguste tagatised kõikidesse kolmandate riikidega seotud rändeteemalistesse kokkulepetesse, protsessidesse ja programmidesse ning neid tugevdama; on seisukohal, et kõik kokkulepped ja programmid peaksid võimaluse korral hõlmama ka sõltumatut inimõiguste olukorra hindamist ning ka neid kokkuleppeid ja programme tuleks korrapäraselt hinnata; soovitab kavandada ja ellu viia teavitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, milles käsitletakse võimalusi, mida ränne ja rändajad võivad luua nii päritoluriigi kui ka vastuvõtva riigi ühiskonna jaoks; tuletab sellega seoses meelde, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist tuleks jätkata nende projektide rahastamist, millega tugevdatakse võitlust rassismi, diskrimineerimise, ksenofoobia ja teiste sallimatuse vormide, sealhulgas usulise sallimatuse vastu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub liitu üles võtma lisaks inimõiguste alastele suunistele vastu konkreetsed suunised rändajate õiguste kohta ning tegema asjaomaseid mõju-uuringuid ja looma arengu- ja rändepoliitika jälgimise mehhanisme, et tagada rändajatega seotud avaliku poliitika tõhusus; rõhutab, et ELi välissuhetes on oluline integreerida inimõiguste austamine kõikidesse rändega seotud poliitikavaldkondadesse ning eriti puudutab see välis-, arengu- ja humanitaarabipoliitikat; tuletab meelde vajadust austada inimõigusi kõikides liidu välispoliitika valdkondades, eelkõige kaubandus-, arengu-, keskkonna- ja rändepoliitikas, järgida Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud eesmärke ning rakendada kõikides liidu lepingutes, sealhulgas kaubanduslepingutes sisalduvaid inimõiguste klausleid; palub sellega seoses, et igasuguses rändealases koostöös kolmandate riikidega hinnataks nende riikide poolt rändajate ja varjupaigataotlejate jaoks loodud abisüsteeme, pagulastele antavat abi ning nende suutlikkust ja otsustavust võidelda inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega; kutsub ELi ja liikmesriike üles tegema tihedamat koostööd tõhusat ümberasustamispoliitikat rakendavate riikidega, nagu Kanada; rõhutab, et kõnealuse valdkonna poliitilisi meetmeid ei tohiks rakendada nii, et selle tõttu kannatab arenguabipoliitika; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub üles integreerima liikumisvabaduse ning õiguse haridusele, tervishoiule ja tööle temaatiliste prioriteetidena liidu väliskoostöö rahastamisvahenditesse ning kutsub üles toetama arenguriike, et nad saaksid vastu võtta pikaajalised poliitikameetmed, milles neid õigusi austatakse; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles pöörama erilist tähelepanu rändajate õigustele riikide inimõigustega seotud strateegiate raames; |
| --- | --- |

60.

| 61. | soovib, et rändajate ja pagulaste õigused oleksid liidu dialoogides asjaomaste kolmandate riikidega eraldi päevakorrapunktiks ning et Euroopa rahastatavate projektide puhul seataks prioriteediks haavatavate isikute, valitsusväliste organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate ning selliste ajakirjanike ja advokaatide kaitse, kes võitlevad rändajate õiguste kaitse eest; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub sellega seoses riike üles tagama kõikides rändajate vastuvõtu- ja kinnipidamiskohtades juurdepääsu sõltumatutele vaatlejatele, valitsusvälistele organisatsioonidele, riiklikele ja rahvusvahelistele institutsioonidele ja organisatsioonidele ning meediale; julgustab liidu delegatsioone, liikmesriikide saatkondi ja Euroopa Parlamendi külalisdelegatsioone jälgima rändajate olukorda nendes kohtades ning osalema riikide ametiasutuste sellealases töös, et tagada rändajate õiguste kaitse ja läbipaistvus üldsuse jaoks; |
| --- | --- |

62.

| 63. | täheldab, et inimkaubitsejad maalivad paljudele pagulastele moonutatud pildi; kordab veel, et oluline on võidelda inimkaubanduse vastu, katkestada rahavood ja lõhkuda võrgustikud, kuna sellel võib olla positiivne mõju kolmandate riikide sõja ja terrori eest põgeneda püüdvate pagulaste inimõiguste olukorrale; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub üles tegema rändajate õiguste kaitsmisel tihedat koostööd pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ning teiste institutsioonide ja organisatsioonidega, kes tegelevad aktiivselt rände haldamisega, eelkõige riikides, mis on kõige enam mõjutatud, et aidata rändajaid väärikalt ja nende õigusi austades vastu võtta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab vajadust tugevdada koostööd nende organisatsioonidega, et ennetada rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ja inimkaubandust, parandades selleks koolitusi, suutlikkuse suurendamise meetmeid ja teabejagamise mehhanisme, mis hõlmab ka Euroopa sisserände kontaktametnike võrgustike mõju hindamist ja kolmandate riikidega tehtavat koostööd, ning soodustades koostööd kriminaalasjades ja toetades Palermo protokollide ratifitseerimist selles valdkonnas, et edendada koostööd kriminaalasjades, tuvastada kahtlusaluseid ning aidata kaasa kriminaaluurimistele koostöös riiklike ametiasutustega; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab, et Euroopa Parlament oleks rohkem kaasatud inimõiguste horisontaalse lähenemisviisi väljatöötamisse rändepoliitikas ning et need küsimused kaasataks liidu iga-aastasesse aruandesse inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas, sealhulgas osasse, milles käsitletakse konkreetseid riike; nõuab rangemat parlamentaarset kontrolli kolmandate riikidega kokkulepitud töökorra ja liidu asjaomaste asutuste muu väliskoostööalase tegevuse üle; nõuab, et rohkem arvestataks ekspertide aruandeid ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti kogutud andmeid pagulaste päritoluriikide kohta; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tunnustab kodanikuühiskonna rolli ja panust poliitilise dialoogi raames; rõhutab, et oluline on konsulteerida liidu kogu välispoliitilises tegevuses ka kodanikuühiskonnaga, pöörates eritähelepanu täielikule osalusele, läbipaistvusele ning teabe asjakohasele levitamisele rändega seotud suundumuste ja menetluste kohta; tuletab meelde vajadust suurendada naisorganisatsioonide osalust konfliktide lahendamisel otsuste tegemise tasemel ning naissoost pagulaste, ümberasustatud isikute ja rändajate vajadust osaleda sobival määral neid puudutavates otsustes; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tugevdama kolmandates riikides inimõigustega tegelevate institutsioonide suutlikkust, et nad saaksid teha suuremaid jõupingutusi rändajate õiguste kaitsmisel ning võidelda rändajate vastu suunatud ebainimliku ja inimväärikust alandava kohtlemise ja vihakõne vastu, nagu on ette nähtud 32 ombudsmani ja inimõigustega tegeleva riikliku institutsiooni poolt vastu võetud Belgradi deklaratsioonis; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub vastuvõtvaid riike üles andma rändajate ühendustele suurema osatähtsuse, kuna need peaksid osalema vahetult kogukondade arenguprogrammides; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kutsub liikmesriike üles täitma oma lubadust eraldada 0,7 % kogurahvatulust arenguabile; nõuab, et see abi ei sõltuks rändealasest koostööst, ning nõuab, et liit ja selle liikmesriigid ei loeks pagulaste vastuvõtmiseks tehtud kulutusi arenguabi hulka; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab, et arenguabi programme ei tohiks kasutada ainult rände ja piiride haldamise otstarbel; nõuab tungivalt, et rändajatele ja varjupaigataotlejatele suunatud ELi arenguprojektides lähtutaks kõikide osapoolte kaasamise põhimõttest, keskendudes põhiliste sotsiaalteenuste, eelkõige tervishoiu ja hariduse kättesaadavusele ning pöörates erilist tähelepanu haavatavatele isikutele ja rühmadele, nagu naised, lapsed, vähemused ja põlisrahvad, LGBT-inimesed ja puudega inimesed; |
| --- | --- |

70.

| 71. | märgib, et rändel on rändajate päritoluriigi arengu seisukohast ka positiivseid aspekte, näiteks rändajate rahaülekanded võivad perekondi ja kogukonna arengut oluliselt toetada; kutsub sellega seoses riike üles vähendama rahaülekannete maksumust; |
| --- | --- |

71.

| 72. | nõuab, et liit ja liikmesriigid tagaksid tulemuslikult ja tõhusalt poliitikavaldkondade arengusidususe ning seaksid oma rändepoliitikas suhetes kolmandate riikidega esmatähtsale kohale inimõiguste austamise; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab tungivalt, et EL integreeriks rändemõõtme Cotonou lepingu järgsesse raamistikku, millega määratakse kindlaks ELi ja AKV riikide vahelised tulevased suhted; märgib, et kolmandate riikide suurem kaasamine rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisiga seotud vahendite väljatöötamisse ja nende üle peetavatesse läbirääkimistesse annaks kõigile osalejatele nimetatud vahendite suhtes suurema sõnaõiguse, parandades kohalikku omavastutust ja tõhusust; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nõuab vaesunud riikide võlakoorma kergendamist, et aidata neil töötada välja riiklik poliitika, millega tagada inimõiguste austamine; toonitab, et jätkusuutlikke võla tasumise lahendusi, sealhulgas vastutustundliku laenuandmise ja -võtmise strateegiaid tuleb toetada riigivõla restruktureerimisprotsesside mitmepoolse õigusraamistiku abil, et kergendada võlakoormat ja vältida üle jõu käiva võlakoorma tekkimist, eesmärgiga luua tingimused inimõiguste kaitsmiseks pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | peab kiiduväärseks rände teema integreerimist säästva arengu eesmärkide hulka (eelkõige kümnendasse eesmärki), milles sätestatakse ülemaailmse arengupoliitika raamistik aastani 2030; tuletab meelde, et riigid on võtnud kohustuse teha rahvusvahelisel tasandil koostööd, et „tagada turvaline, korrakohane ja seaduslik ränne, mille puhul on tagatud inimõiguste igakülgne austamine ja rändajate inimväärne kohtlemine, vaatamata sellele, milline on rändajate, pagulaste ja ümberasustatud isikute rändestaatus“; märgib, et sundränne ei ole mitte üksnes humanitaarküsimus, vaid ka arenguprobleem, mistõttu tuleks humanitaarabi ja arengu valdkonna toimijate tegevust paremini kooskõlastada; on arvamusel, et säästva arengu eesmärgid pakuvad varjupaiga- ja rändepoliitikas võimalust tõhustada õigustepõhist lähenemisviisi ja kehtestada arengustrateegiates rändesuunised; kutsub rahvusvahelist üldsust üles võtma vastu mõõdetavad näitajad rände aspekti käsitlevate säästva arengu eesmärkide kohta ning koguda ja avaldada liigendatud andmeid rändajate juurdepääsu kohta inimväärsele tööle, tervishoiuteenustele ja haridusele, eelkõige arengumaadest sihtriikides, et parandada rände juhtimist; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab, et liit ja liikmesriigid peavad toetama vähim arenenud riike võitluses kliimamuutustega, et vältida viletsuse süvenemist nendes riikides ja keskkonna tõttu ümber asunute arvu suurenemist; |
| --- | --- |

76.

| 77. | palub liidul osaleda aktiivselt arutelus mõiste „kliimapõgenik“ üle ja määratluse võimalikus väljatöötamises kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab vajadust kooskõlastada tõhusamalt mitmesuguseid kolmandatele riikidele ette nähtud Euroopa Liidu rändeteemalisi rahastamisvahendeid, mis hõlmavad praegu selliseid valdkondi nagu rändepoliitika, rahvusvaheline arengukoostöö, välispoliitika, naabruspoliitika ja humanitaarabi ning mille rohkem kui 400 projekti raames kasutati aastatel 2004–2014 ära 1 miljard eurot, samuti peab vajalikuks hinnata nende rakendamist, mõju ja jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rõhutab liidu koostöövahendite mõju sisserände, varjupaiga ja inimõiguste kaitse valdkonnas; võtab teadmiseks hädaolukordade usaldusfondi loomise stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände ja Aafrika pagulaste probleemi algpõhjustega tegelemiseks; nõuab selle fondi ja samalaadsete kokkulepete, näiteks ELi ja Türgi deklaratsiooni ning Hartumi ja Rabati protsesside hindamist ja järelevalvet; |
| --- | --- |

79.

| 80. | rõhutab, et kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepetes tuleb abi koondada rännet põhjustavate sotsiaalsete, majanduslike ja poliitiliste kriiside lahendamiseks; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rõhutab, kui oluline on Euroopa Liidu suurem koostöö kolmandate riikidega rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi raames, et tugevdada nende vahenditega seotud partnerlust, tõhusust ja panust rändeprobleemide lahendamisse; |
| --- | --- |

81.

| 82. | leiab, et vaja on parandada rände ja liikuvuse suhtes võetud üldise lähenemisviisi sidusust, lisada kõikidesse välislepingutesse ranged inimõiguste järgimise kontrolli- ja järelevalvemehhanismid ning seada esmatähtsaks päritolu- ja transiidiriikides rakendatavad projektid, mis aitavad parandada rändajate inimõigusi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ergutab liitu allkirjastama oma lähimate partneritega liikuvuspartnerlusi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | palub komisjonil ja liikmesriikidel näha ette rändajate tagasisaatmine ainult nendesse päritoluriikidesse, kus nad võetakse vastu turvaliselt, austades seejuures täiel määral nende põhi- ja menetlusõigusi, ning palub sellega seoses, et sunniviisilisele tagasipöördumisele eelistataks vabatahtlikku tagasipöördumist; rõhutab, et nende poliitikasuundumuste raames kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepped peaksid sisaldama kaitseklausleid, millega tagataks, et koduriiki tagasi saadetavad rändajad ei seisa silmitsi oma õiguste rikkumiste ega tagakiusamisohuga; rõhutab, et olulised on korrapärased hindamised, et välistada selliste lepingute sõlmimine riikidega, kes ei järgi rahvusvahelisi inimõiguste standardeid; |
| --- | --- |

84.

| 85. | nõuab meetmeid rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise võrgustike tõkestamiseks ja inimkaubanduse peatamiseks; nõuab, et kehtestataks seaduslikud ja turvalised rändeteed, muu hulgas humanitaarkoridorid isikutele, kes taotlevad rahvusvahelist kaitset; nõuab, et töötataks välja püsivad ja kohustuslikud ümberasustamisprogrammid ja et isikutele, kes põgenevad konfliktipiirkondadest, antaks humanitaarviisad muu hulgas selleks, et neil oleks võimalus siseneda varjupaiga taotlemise eesmärgil kolmandasse riiki; nõuab, et kehtestataks rohkem seaduslikke viise riiki sisenemiseks ja seal viibimiseks, samuti üldised eeskirjad, et rändajatel oleks võimalik töötada ja tööd otsida; |
| --- | --- |

85.

| 86. | rõhutab vajadust luua kaitseraamistik rändajatele, kes on hädas, transiidiriigis või liidu piiridel, ning seda paremini rakendada; |
| --- | --- |

86.

| 87. | väljendab heameelt inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate vastu suunatud meetmete üle ning toetab ELi välispiiride haldamise tugevdamist; rõhutab vajadust viivitamatute ja pikaajaliste meetmete ulatusliku ja konkreetse tegevuskava järele, mis hõlmaks koostööd kolmandate riikidega, et võidelda rändajaid ebaseaduslikult üle piiri toimetavate organiseeritud kuritegelike võrgustikega; |
| --- | --- |

87.

| 88. | rõhutab, et rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine on seotud inimkaubandusega ning see on inimõiguste raske rikkumine; tuletab meelde, et sellised operatsioonid nagu EUNAVFOR MED Sophia aitavad tõhusalt võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu; kutsub liitu üles selliseid operatsioone jätkama ja hoogustama; |
| --- | --- |

88.

| 89. | peab vajalikuks kaaluda julgeoleku ja piiripoliitika tugevdamist ning võimalusi Frontexi ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti tulevase rolli täiustamiseks; kutsub üles solidaarsusele ning abile nende asutuste eelarvete ja meetmete piisava toetamise kaudu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | rõhutab vajadust parandada esmaste vastuvõtukeskuste ja sisenemiskohtade toimimist liidu välispiiridel; |
| --- | --- |

90.

| 91. | palub, et liit lisaks piire ja rändeteid puudutava teabe jagamist ja vahetamist käsitlevatesse lepingutesse andmekaitse mõõtme; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kutsub Euroopa Liitu ja vastuvõtvaid riike üles looma tõhusaid vahendeid teabevoogude kooskõlastamiseks ja ühtlustamiseks ning andmete kogumiseks, võrdlemiseks ja analüüsimiseks; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO-le, Euroopa Nõukogule, Aafrika Liidule, Ameerika Riikide Organisatsioonile ja Araabia Riikide Liigale. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  ELT C 294, 12.8.2016, lk 18.

(2)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 47.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0102.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0312.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0073.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0300.

(7)  http://apum.parlement.ma/Future_Meetings/Docs/IISummit-of-Speakers_Lisbon-11MAY2015/DeclaracaoCimeira_EN.pdf

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0470.

(9)  ELT C 179, 18.5.2016, lk 40.

(10)  ÜRO 2015. aasta rahvusvaheline rändearuanne, mis on kättesaadav veebisaidil http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/publications/migrationreport/docs/MigrationReport2015_Highlights.pdf.

(11)  Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 13 lõige 2.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/125 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/125

---

P8_TA(2016)0405

Juriidilise isiku vastutus inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (2015/2315(INI))

(2018/C 215/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning muid ÜRO inimõiguste lepinguid ja instrumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis võeti vastu 16. detsembril 1966. aastal New Yorgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning muid ÜRO inimõiguste lepinguid ja instrumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis võeti vastu 16. detsembril 1966. aastal New Yorgis,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 8, 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 8, 21 ja 23,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 81, 82, 83, 114, 208 ja 352, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 81, 82, 83, 114, 208 ja 352,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012 (1), samuti nõukogus 20. juulil 2015 vastu võetud inimõiguste ja demokraatia tegevuskava 2015–2019 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012 (1), samuti nõukogus 20. juulil 2015 vastu võetud inimõiguste ja demokraatia tegevuskava 2015–2019 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu inimõigustealaseid suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu inimõigustealaseid suuniseid,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (3),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2013. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2013. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (4),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (5),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (7),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooni 26/9, millega UNHCR otsustas moodustada valitsustevahelise avatud töörühma, et töötada välja rahvusvaheline õiguslikult siduv vahend riikidevaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooni 26/9, millega UNHCR otsustas moodustada valitsustevahelise avatud töörühma, et töötada välja rahvusvaheline õiguslikult siduv vahend riikidevaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) uuendatud suuniseid rahvusvaheliste ettevõtete kohta, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, organisatsiooni International Integrated Reporting Council (IIRC) aruandlusraamistikku, ÜRO algatuse Global Compact kümmet põhimõtet ning Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) standardit 26000 (juhis sotsiaalseks vastutuseks) ning Euroopa Käsitööettevõtjate ja VKEde Standardibüroo kasutusjuhendit Euroopa VKEdele standardi ISO 26000 (juhis sotsiaalseks vastutuseks) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) uuendatud suuniseid rahvusvaheliste ettevõtete kohta, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, organisatsiooni International Integrated Reporting Council (IIRC) aruandlusraamistikku, ÜRO algatuse Global Compact kümmet põhimõtet ning Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) standardit 26000 (juhis sotsiaalseks vastutuseks) ning Euroopa Käsitööettevõtjate ja VKEde Standardibüroo kasutusjuhendit Euroopa VKEdele standardi ISO 26000 (juhis sotsiaalseks vastutuseks) kohta,

| — | võttes arvesse ettevõtetele ja investoritele suunatud projekti „Realising Long-term Value for Companies and Investors“ (pikaajalise väärtuse realiseerimine ettevõtete ja investorite huvides), mida viiakse ellu ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete algatuse (PRI) ja algatuse Global Compact raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettevõtetele ja investoritele suunatud projekti „Realising Long-term Value for Companies and Investors“ (pikaajalise väärtuse realiseerimine ettevõtete ja investorite huvides), mida viiakse ellu ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtete algatuse (PRI) ja algatuse Global Compact raames,

| — | võttes arvesse 2. märtsil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Nõukogu soovitust liikmesriikidele inimõiguste ja ettevõtluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Nõukogu soovitust liikmesriikidele inimõiguste ja ettevõtluse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist ELi uuendatud strateegia kohta aastateks 2011–2014 (COM(2011)0681) ja komisjoni rohelist raamatut ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistiku edendamise kohta (COM(2001)0366) ning selles sisalduvat ettevõtete sotsiaalse vastutuse määratlust, samuti sellele järgnenud teatisi 2006. ja 2011. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist ELi uuendatud strateegia kohta aastateks 2011–2014 (COM(2011)0681) ja komisjoni rohelist raamatut ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistiku edendamise kohta (COM(2001)0366) ning selles sisalduvat ettevõtete sotsiaalse vastutuse määratlust, samuti sellele järgnenud teatisi 2006. ja 2011. aastal,

| — | võttes arvesse riikide eksterritoriaalseid kohustusi, mis tulenevad Maastrichti põhimõtetest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riikide eksterritoriaalseid kohustusi, mis tulenevad Maastrichti põhimõtetest,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0243/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0243/2016),

| A. | arvestades, et EL rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine ja arvestades, et oma rahvusvahelises tegevuses (kaasa arvatud kaubanduspoliitika) juhindub liit nendest põhimõtetest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine ja arvestades, et oma rahvusvahelises tegevuses (kaasa arvatud kaubanduspoliitika) juhindub liit nendest põhimõtetest;

| B. | arvestades, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted kehtivad kõigile riikidele ja kõigile ettevõtetele, vaatamata sellele, kas tegemist on rahvusvahelise ettevõttega või mitte, ja vaatamata ettevõtte suurusele, sektorile, asukohale, omandiõigusele või struktuurile, kuid tõhusate kontrolli- ja karistusmehhanismide kohaldamine on nende juhtpõhimõtete ülemaailmsel rakendamisel endiselt probleemiks; arvestades, et oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsioonis juhtis Euroopa Parlament tähelepanu VKEde eriomadustele, mida tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse ESV poliitikas ja paindlikku ESV lähenemisviisi vajadusele, mis on kohandatud VKEde potentsiaali arvestades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted kehtivad kõigile riikidele ja kõigile ettevõtetele, vaatamata sellele, kas tegemist on rahvusvahelise ettevõttega või mitte, ja vaatamata ettevõtte suurusele, sektorile, asukohale, omandiõigusele või struktuurile, kuid tõhusate kontrolli- ja karistusmehhanismide kohaldamine on nende juhtpõhimõtete ülemaailmsel rakendamisel endiselt probleemiks; arvestades, et oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsioonis juhtis Euroopa Parlament tähelepanu VKEde eriomadustele, mida tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse ESV poliitikas ja paindlikku ESV lähenemisviisi vajadusele, mis on kohandatud VKEde potentsiaali arvestades;

| C. | arvestades, et ÜRO algatuses Global Compact (8), mis sisaldab kümmet põhimõtet, palutakse ettevõtetel omaks võtta, toetada ja oma mõjuulatuses teostada rida põhiväärtusi inimõiguste, tööstandardite, keskkonnakaitse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, vabatahtlikult kohustudes neid täitma ja oma äritegevuses järgima; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO algatuses Global Compact (8), mis sisaldab kümmet põhimõtet, palutakse ettevõtetel omaks võtta, toetada ja oma mõjuulatuses teostada rida põhiväärtusi inimõiguste, tööstandardite, keskkonnakaitse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, vabatahtlikult kohustudes neid täitma ja oma äritegevuses järgima;

| D. | arvestades, et äriühingud on majanduse globaliseerumisel, finantsteenustes ja rahvusvahelises kaubanduses peamised osalejad ning neilt eeldatakse kõigi kehtivate ja kohaldatavate seaduste ning rahvusvaheliste lepingute täitmist ja inimõiguste austamist; arvestades, et kaubandus ja inimõigused võivad üksteist tugevdada ning arvestades, et äriringkonnad võivad inimõiguste austamise alasest kohustusest tulenevalt täita ka olulist rolli positiivsete stiimulite pakkumises inimõiguste, demokraatia, keskkonnastandardite ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et äriühingud on majanduse globaliseerumisel, finantsteenustes ja rahvusvahelises kaubanduses peamised osalejad ning neilt eeldatakse kõigi kehtivate ja kohaldatavate seaduste ning rahvusvaheliste lepingute täitmist ja inimõiguste austamist; arvestades, et kaubandus ja inimõigused võivad üksteist tugevdada ning arvestades, et äriringkonnad võivad inimõiguste austamise alasest kohustusest tulenevalt täita ka olulist rolli positiivsete stiimulite pakkumises inimõiguste, demokraatia, keskkonnastandardite ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks;

| E. | arvestades samas, et äriettevõtted võivad mõnikord põhjustada inimõiguste rikkumist või sellele kaasa aidata ja mõjutada haavatavate rühmade, nagu vähemuste, põlisrahvaste, naiste ja laste õigusi või süvendada keskkonnaprobleeme; |
| --- | --- |

E.

arvestades samas, et äriettevõtted võivad mõnikord põhjustada inimõiguste rikkumist või sellele kaasa aidata ja mõjutada haavatavate rühmade, nagu vähemuste, põlisrahvaste, naiste ja laste õigusi või süvendada keskkonnaprobleeme;

| F. | arvestades, et inimõiguste rikkumised äriühingute poolt on ülemaailmne probleem ning arvestades, et kõigil äriühingutel kogu maailmas on kohustus järgida inimõigusi, kuid samal ajal on ELi institutsioonide esmane kohustus reguleerida nende äriühingute vastutust, millel on seos ELiga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimõiguste rikkumised äriühingute poolt on ülemaailmne probleem ning arvestades, et kõigil äriühingutel kogu maailmas on kohustus järgida inimõigusi, kuid samal ajal on ELi institutsioonide esmane kohustus reguleerida nende äriühingute vastutust, millel on seos ELiga;

| G. | arvestades, et paljud rahvusvaheliselt aktiivsed kolmandates riikides tegutsevad äriühingud, kas siis ELi omad või mitte, on Euroopas märkimisväärse äritegevusega või asuvad Euroopas, kuuluvad Euroopa äriühingutele, omavad Euroopas varasid või kaupa või kontrollivad teisi Euroopa äriühinguid või saavad Euroopa asutustelt investeeringuid või kasutavad nende finantsteenuseid; arvestades, et globaliseerumine ja tehnoloogia areng on viinud selleni, et äriühingud annavad tegevuse edasi kohalikele tarnijatele või kasutavad oma tarne- ja tootmisahelas kaupu või teenuseid, mida toodavad või osutavad muud äriühingud mitmes eri riigis ja seega ka jurisdiktsioonis, kus on erinevad õigussüsteemid, inimõiguste kaitse erinevad tasemed ja standardid ning erinevad jõustamistasemed; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljud rahvusvaheliselt aktiivsed kolmandates riikides tegutsevad äriühingud, kas siis ELi omad või mitte, on Euroopas märkimisväärse äritegevusega või asuvad Euroopas, kuuluvad Euroopa äriühingutele, omavad Euroopas varasid või kaupa või kontrollivad teisi Euroopa äriühinguid või saavad Euroopa asutustelt investeeringuid või kasutavad nende finantsteenuseid; arvestades, et globaliseerumine ja tehnoloogia areng on viinud selleni, et äriühingud annavad tegevuse edasi kohalikele tarnijatele või kasutavad oma tarne- ja tootmisahelas kaupu või teenuseid, mida toodavad või osutavad muud äriühingud mitmes eri riigis ja seega ka jurisdiktsioonis, kus on erinevad õigussüsteemid, inimõiguste kaitse erinevad tasemed ja standardid ning erinevad jõustamistasemed;

| H. | arvestades, et inimõiguste kaitsmine peab olema liikmesriikide ja ELi jaoks prioriteet; arvestades, et ELil on olnud juhtiv roll ülemaailmse vastutuse mitme algatuse läbirääkimistes ja rakendamises, mis käivad käsikäes rahvusvaheliste standardite edendamise ja austamisega; arvestades, et inimõiguste rikkumiste korral on vaja tulemuslikke õiguskaitsevahendeid; arvestades, et nii siseriiklikus kui ka rahvusvahelises õiguses vajatakse õiglasemat ja tulemuslikumat õiguskaitsevahendite süsteemi äriettevõtete toimepandud inimõigusrikkumiste menetlemiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste kaitsmine peab olema liikmesriikide ja ELi jaoks prioriteet; arvestades, et ELil on olnud juhtiv roll ülemaailmse vastutuse mitme algatuse läbirääkimistes ja rakendamises, mis käivad käsikäes rahvusvaheliste standardite edendamise ja austamisega; arvestades, et inimõiguste rikkumiste korral on vaja tulemuslikke õiguskaitsevahendeid; arvestades, et nii siseriiklikus kui ka rahvusvahelises õiguses vajatakse õiglasemat ja tulemuslikumat õiguskaitsevahendite süsteemi äriettevõtete toimepandud inimõigusrikkumiste menetlemiseks;

| I. | arvestades, et ikka veel puudub terviklik arusaam sellest, milline on juriidilise isiku vastutus seoses inimõiguste rikkumistega; arvestades, et rahvusvaheliste ettevõtetega seotud inimõiguste rikkumiste ohvritel on mitmeid takistusi kohtupõhisele õiguskaitsele juurdepääsu saamisel, sh lubatavuse ja tõendite avaldamisega seotud menetluslikud takistused, sageli takistavalt suured kohtuvaidluste kulud ja üheselt mõistetavate vastutusnormide puudumine äriühingute osalemise kohta inimõiguste rikkumises; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ikka veel puudub terviklik arusaam sellest, milline on juriidilise isiku vastutus seoses inimõiguste rikkumistega; arvestades, et rahvusvaheliste ettevõtetega seotud inimõiguste rikkumiste ohvritel on mitmeid takistusi kohtupõhisele õiguskaitsele juurdepääsu saamisel, sh lubatavuse ja tõendite avaldamisega seotud menetluslikud takistused, sageli takistavalt suured kohtuvaidluste kulud ja üheselt mõistetavate vastutusnormide puudumine äriühingute osalemise kohta inimõiguste rikkumises;

Äriühingud ja inimõigused

| 1. | märgib, et äritegevuse ja tarneahelate üha suurem globaliseerumine ja rahvusvaheliseks muutumine teevad äriühingute rolli inimõiguste järgimise tagamisel veelgi olulisemaks ning tekitavad olukorra, kus rahvusvahelised standardid, eeskirjad ja rahvusvaheline koostöö on üliolulised, et vältida inimõiguste rikkumisi kolmandates riikides; väljendab sügavat muret inimõiguste rikkumiste pärast kolmandates riikides, mida on muu hulgas toime pandud mõnede ELi äriühingute ja ettevõtete juhtimisotsuste tõttu, samuti üksikisikute, valitsusväliste osalejate ja riikide poolt; tuletab ettevõtetest osalejatele meelde nende vastutust seoses inimõiguste austamisega kogu nende ülemaailmses tegevuses, hoolimata sellest, kus nende kasutajad asuvad, ja sõltumata sellest, kas vastuvõttev riik täidab enda inimõigustega seotud kohustusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et tehnoloogia kiire areng vajab kiiret tähelepanu pööramist ja asjakohast õigusraamistikku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab uuesti tungivat vajadust pidevalt, tulemuslikult ja sidusalt tegutseda kõigil tasanditel, sealhulgas riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil, et tõhusalt käsitleda rahvusvaheliste äriühingute inimõiguste rikkumisi nende toimepanemise hetkel ning lahendada ettevõtete eksterritoriaalsest mõõtmest ja käitumisest tulenevad õiguslikud probleemid ning selgusetus selles osas, kellele langeb vastutus inimõiguste rikkumise eest; |
| --- | --- |

3.

Rahvusvaheline raamistik

| 4. | väljendab heameelt ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete vastuvõtmise üle ning toetab nende ülemaailmset rakendamist; rõhutab, et need juhtpõhimõtted võeti ÜROs üksmeelselt vastu kõigi ELi liikmesriikide, ILO ja Rahvusvahelise Kaubanduskoja täielikul toetusel, kaasa arvatud toetus reguleeriva ja vabatahtliku lähenemisviisi aruka ühendamise põhimõttele; nõuab, et ELi esindajad tõstataksid kolmandate riikidega peetavates inimõigustealastes dialoogides pidevalt need juhtpõhimõtted ja muud rahvusvahelised ettevõtja sotsiaalse vastutuse normid; kutsub äriühinguid üles neid juhtpõhimõtteid rakendama, sealhulgas hoolsuskohustusmeetmete ja riskijuhtimise kaitsemeetmete kehtestamise ning tõhusate õiguskaitsemeetmete ettenägemise abil, kui nende tegevused on põhjustanud inimõigustega seotud kahjuliku mõju tekkimise või aidanud sellele kaasa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, et ÜRO algatus Global Compact, ISO standard 26000 sotsiaalse vastutuse kohta, ILO kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning OECD suunised rahvusvaheliste ettevõtete kohta on vahendid, mis võimaldavad suurendada ettevõtete vastutust äritegevuses; |
| --- | --- |

5.

Äriühingutele esitatud üleskutsed ja nende kohustused seoses inimõiguste austamisega

| 6. | kutsub ettevõtteid, nii ELi omi kui teisi, üles rakendama inimõigusi järgivaid hoolsuskohustusi ning lõimima selle tulemusi oma sisepoliitikasse ja -menetlustesse koos vahendite ja volituste asjakohase jaotuse ning nõuetekohase rakendamisega; rõhutab, et see nõuab piisavate vahendite eraldamist; rõhutab, et kolmandates riikides inimõiguste rikkumiste vältimiseks võetud meetmetega seotud läbipaistvus ja teabevahetus on üliolulised, et võimaldada nõuetekohast demokraatlikku järelevalvet ning et võimaldada tarbijatel teha faktidel põhinevaid valikuid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnistab ettevõtte sotsiaalse vastutuse suurt tähtsust ning kiidab heaks sellel põhinevate instrumentide ning vabatahtlike kohustuste laieneva kasutamise ettevõtetes; rõhutab samas kindlalt, et inimõiguste austamine on moraalne kohustus ning ettevõtete ja nende juhtkonna õiguslik kohustus, mis peaks olema integreeritud pikaajalisse majandusperspektiivi, olenemata sellest, kus või millises majandussektoris ettevõtted tegutsevad; sedastab, et äriühingute spetsiifilised õiguslikud kohustused peaksid olema konkreetselt kohandatud nende suuruse ja suutlikkusega ning et EL ja selle liikmesriigid peaksid järgima eesmärki saavutada parim inimõiguste kaitse kõige tulemuslikumate meetmetega, mitte formaalseid haldus- ja bürokraatlikke eeskirju kuhjates; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse suuniste rakendamisel peab olema piisavalt paindlikkust, et võtta arvesse iga liikmesriigi ja piirkonna erinõudeid ning eriti VKEde suutlikkust; kiidab heaks komisjoni aktiivse koostöö Euroopa Parlamendi ja nõukogu osalusel ning koos teiste rahvusvaheliste organitega ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste algatuste põhimõttelise lähenemise saavutamisel pikas perspektiivis ning ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevate heade ettevõtlustavade vahetamisel ja edendamisel, samuti rahvusvahelisest standardist ISO 26000 lähtuvate suuniste edendamisel, et tagada ettevõtja sotsiaalse vastutuse ülemaailmne ühtne, järjepidev ja läbipaistev määratlus; nõuab tungivalt, et komisjon panustaks tõhusalt liikmesriikide poliitikapõhimõtete juhtimisse ja koordineerimisse ning minimeeriks sedaviisi erisugustest sätetest tulenevat lisakulude tekkimise riski, kui ettevõte ei tegutse vaid ühes liikmesriigis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab, et tuleb juhtida tähelepanu konkreetsetes sektorites peamiselt kohalikul ja piirkondlikul tasandil tegutsevate VKEde eriomadustele; peab seetõttu oluliseks, et liidu ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevas poliitikas, sealhulgas sellekohastes riiklikes tegevuskavades, võetaks nõuetekohaselt arvesse VKEde erivajadusi ning mõeldaks esmalt väikestele ning tunnustataks VKEde mitteametlikku ja intuitiivset lähenemisviisi ettevõtja sotsiaalse vastutuse osas; lükkab taas tagasi kõik meetmed, mis võivad tekitada VKEdele täiendavaid haldus- või rahalisi piiranguid, ning toetab meetmeid, mis võimaldavad VKEde ühistegevust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et kui leitakse, et ettevõtted on põhjustanud kahju või sellele kaasa aidanud, peavad nad võtma moraalse ja ka õigusliku vastutuse ning tagama kahju kannatanud inimestele ja kogukondadele tulemusliku heastamisprotsessi või selles osalema; selle hulka kuulub vara tagastamine, kahju hüvitamine, rehabiliteerimine ja tegevuse kordumise vältimise tagamine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiidab heaks tava, mille kohaselt vastutus inimõigustest kinnipidamise eest lisatakse ettevõtete ning nende ettevõtetest ja eraisikutest klientide ja tarnijate vahelistesse siduvatesse lepingunõuetesse; märgib, et enamasti on selliseid nõudeid võimalik kohtulike vahenditega jõustada; |
| --- | --- |

11.

Liikmesriikidele esitatud üleskutsed ja nende kohustused seoses inimõiguste kaitsega

| 12. | väljendab suurt heameelt siduva ÜRO äritegevuse ja inimõiguste lepingu ettevalmistamise üle; peab kahetsusväärseks takistavat käitumist seoses selle protsessiga ning kutsub ELi ja liikmesriike üles läbirääkimistes konstruktiivselt osalema; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde riikide ja ettevõtete erinevat, kuid teineteist täiendavat rolli inimõiguste kaitsmisel; tuletab meelde, et riigid on oma jurisdiktsioonis kohustatud kaitsma inimõigusi, sealhulgas ettevõtete poolt toime pandud rikkumiste korral, isegi kui need ettevõtted tegutsevad kolmandates riikides; tuletab tungivalt meelde, et inimõiguste rikkumise korral peavad riigid võimaldama ohvritele tõhusat õiguskaitset; tuletab sellega seoses meelde, et inimõiguste järgimine kolmandate riikide poolt, sh tõhusa õiguskaitse tagamine oma jurisdiktsiooni kuuluvatele isikutele on oluline osa ELi välissuhetest nende riikidega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada äritegevuse ja inimõigustega seoses poliitika sidususe kõikidel tasanditel: ELi eri institutsioonides, institutsioonide vahel ning ELi ja selle liikmesriikide vahel, eelkõige seoses ELi kaubanduspoliitikaga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama seda põhimõtet sõnaselgelt kõikidesse sõlmitavatesse lepingutesse kooskõlas võetud rahvusvaheliste kohustustega inimõiguste valdkonnas; märgib, et see nõuab intensiivset koostööd komisjoni eri peadirektoraatide ja Euroopa välisteenistuse vahel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub üles ELi, liikmesriike, kolmandaid riike ja kõiki riikide ja rahvusvahelisi ametivõime kiiresti ja võimalikult ulatuslikult võtma kasutusele kohustuslikud vahendid inimõiguste tõhusaks kaitsmiseks selles valdkonnas ning tagama, et täieulatuslikult jõustataks kõik eelnimetatud rahvusvahelistest eeskirjadest tulenevad kohustused; loodab, et ESV valdkonnas tehtud Euroopa jõupingutused võivad olla eeskujuks teistele riikidele; on veendunud, et riiklikud arengupangad peavad olema eeskujuks tõendatava inimõiguste austamise valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub kõiki riike, sh ELi ja selle liikmesriike üles rakendama ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid kiiresti ja kindlalt nende vastava pädevuse alla kuuluvates kõigis valdkondades, sealhulgas koostades tegevuskavad; peab kahetsusväärseks asjaolu, et vaatamata komisjoni 2011. aastal avaldatud ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemalisele teatisele ei ole kõik liikmesriigid vastu võtnud ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemalisi avaldusi või poliitikat, milles mainitakse inimõigusi, samuti on vaid vähesed liikmesriigid avaldanud äritegevust ja inimõigusi käsitlevad kavad, ning nõuab tungivalt, et EL oma kava avaldaks; kutsub liikmesriike üles välja töötama või läbi vaatama riiklikud tegevuskavad kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste töörühma esitatud suunistega; nõuab nende kavade väljatöötamist põhihinnangute alusel, millega on kindlaks tehtud lüngad õigusaktides ning millega määratakse kindlaks kavade, poliitika ja tavade rakendamise ja tulemuslikkuse mehhanismid, ning tulemusliku sidusrühmade osalemise teel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub liikmesriike üles koostama õigusakte sidusal, terviklikul, tulemuslikul ja siduval viisil, et täita oma kohustust nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate ettevõtete toime pandud inimõiguste rikkumisi ennetada, uurida, nende eest karistusi määrata ja neid heastada, kaasa arvatud need rikkumised, mis on toime pandud kolmandates riikides; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub ELi ja liikmesriike üles kehtestama selgeid eeskirju selle kohta, et nende territooriumil asutatud ja/või nende jurisdiktsiooni piiresse kuuluvad ettevõtted peavad austama inimõigusi kogu oma tegevuse kestel igas riigis ja igas kontekstis ning seoses oma ärisuhetega, sh väljaspool ELi; on seisukohal, et ettevõtted, vastavalt oma suurusele ja suutlikkusele, ning sh kolmandates riikides tegutsevad pangad ja muud finants- või krediidiasutused peaksid tagama, et neil on kasutusele võetud süsteemid oma tegevusest ja väärtusahelatest tulenevate ohtude hindamiseks ja võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks seoses inimõiguste, tööõiguste ja keskkonnakaitsega; kutsub liikmesriike üles hindama vastavate seaduste asjakohasust ja kõrvaldama võimalikud puudused; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et hiljutised seadusandlikud muudatused riiklikul tasandil, näiteks Ühendkuningriigi tänapäevast orjust käsitleva seaduse tarneahelate läbipaistvuse klausel ning Prantsusmaa eelnõu hoolsuskohustuse kohta on olulised sammud inimõigustega seotud kohustusliku hoolsuskohustuse poole ning et EL on juba teinud samme selles suunas (ELi puidumäärus, ELi muud kui finantsaruandlust käsitlev direktiiv, Euroopa Komisjoni ettepanek võtta vastu määrus, millega luuakse liidu süsteem konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla vastutustundlike importijate tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist käsitleva enesesertifitseerimise jaoks); kutsub komisjoni ja liikmesriike ning kõiki riike üles seda eeskuju järgima ja jätkuvalt liikuma kohustusliku inimõiguste alase hoolsuskohustuse poole; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et kohustusliku inimõiguste alase hoolsuskohustuse puhul tuleks järgida ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes nõutavaid etappe ning seda peaksid samuti suunama teatud üldpõhimõtted, mis on seotud inimõiguste kahjustavate ohtude tuvastamisega, rangete ja tõendatava mõjuga tegevuskavade koostamisega kõnealuste riskide vältimiseks või maandamiseks, piisava reageerimisega teadaolevatele rikkumistele ning läbipaistvusega; rõhutab, et poliitikas tuleks arvesse võtta ettevõtete suurust ja sellest tulenevat toimetulemise suutlikkust, pöörates erilist tähelepanu mikroettevõtetele ja VKEdele; rõhutab, et kõigis etappides tuleks tagada konsulteerimine asjaomaste osalejatega ning projekti või investeerimist käsitleva kogu teabe avaldamine mõjutatud sidusrühmadele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub kõiki riike ning eelkõige ELi ja selle liikmesriike üles seadma prioriteediks võtta viivitamatult meetmeid kohustusliku inimõiguste alase hoolsuskohustuse kehtestamiseks äriühingutele, mis on riigi omandis või kontrolli all või mis saavad riigiasutustelt või Euroopa Liidu institutsioonidelt märkimisväärset toetust ja teenuseid või mis tarnivad kaupa või osutavad teenuseid riigihankelepingute alusel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kohustama oma ettevõtteid, kes kasutavad Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiajal toorainet või kaupu, mis võivad pärineda konfliktipiirkondadest, avalikustama tootemärgistuse abil selliste materjalide päritolu ja kasutamise ning esitama täieliku teabe toodete sisu ja päritolu kohta, paludes oma teenuseosutajatel, kes on kas Euroopa päritolu või mitte, sellise teabe avalikustada; nõuab, et toetataks tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla importijatele nn konfliktimineraalide alase kohustusliku hoolsuskohustuse kehtestamist, lähtudes konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevatest OECD hoolsuskohustuse suunistest; nõuab, et sellesse protsessi kaasataks tarneahela alane hoolsuskohustus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab rahuldustundega teadmiseks, et tänu niisuguse kehtiva direktiivi (2014/95/EL) läbivaatamisele, millega reguleeritakse mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamist, peavad suured ettevõtted ja kontsernid alates 2017. aastast avalikustama teabe oma tegevuspõhimõtete, riskide ja tulemuste kohta seoses inimõiguste austamisega ja sellega seotud teemadega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult läbivaadatud raamatupidamisdirektiivi heakskiidetud tähtajaks, sh asjakohaste tõhustatud mehhanismide loomine, mille abil tagada, et ettevõtted täidavad aruandlusnõudeid; kutsub komisjoni koostama ettevõtetele kindlad ja üheselt mõistetavad suunised uute muu kui finantsaruandlusega seotud aruandlusnõuete kohta; soovitab, et neis tuleks esitada ja täpsustada olulised miinimumnõuded ettevõtte tegevusest ja ettevõtte ülemaailmses väärtusahelas inimõigustele avalduvate peamiste riskide ja avalduva mõju täpseks ja terviklikuks avaldamiseks; |
| --- | --- |

23.

Juurdepääs tõhusatele õiguskaitsevahenditele

| 24. | kutsub komisjoni tegema kõikide sidusrühmadega, sh kodanikuühiskonna ja äriühingutega konsulteerides õigusemõistmise olemasolevate tõkete põhjaliku analüüsi liikmesriikide kohtutes esitatud juhtumite kohta, mis on seotud ELi äriühingute toime pandud väidetavate inimõiguste rikkumistega välisriikides; rõhutab, et see analüüs peaks keskenduma kõnealuste tõkete kõrvaldamise või leevendamise tõhusate meetmete tuvastamisele ning nende vastuvõtmise edendamisele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub liikmesriikidel koostöös rahvusvaheliste partneritega võtta kõik vajalikud meetmed, et kohtu-, haldus-, seadusandlike või muude sobivate vahenditega tagada, et kui sellised inimõigusrikkumised toimuvad, on kannatanutel juurdepääs tõhusale õiguskaitsele, juhul kui asjaomases riigis asutatud äriühing omab, juhib või kontrollib ettevõtteid, kes on põhjustanud kolmandates riikides inimõiguste rikkumisi; kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid selliste juriidiliste, praktiliste ja muude takistuste kõrvaldamiseks, mille tulemusel kannatanud võivad õiguskaitseta jääda, ja võtma kasutusele asjakohaseid menetlusi, et võimaldada kolmandate riikide ohvritele juurdepääsu õigusemõistmisele nii tsiviilmenetluse kui ka kriminaalmenetluse kaudu; kutsub sellega seoses riike üles läbistama nn juriidilise isiku staatuse loori, mis võib varjata teatavate äriühingute tegelikke omanikke; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub ELi ja kõiki riike, eelkõige ELi liikmesriike üles tegelema tsiviilõiguslike kohtuvaidluste finants- ja menetluskoormusega; väljendab heameelt 11. juunil 2013. aastal vastu võetud komisjoni soovituse 2013/396/EL (9) üle ja ergutab kõiki liikmesriike seda järgima; on seisukohal, et selles soovituses esitatud instrument võib vähendada inimõigusrikkumiste ohvrite kohtukulusid; ergutab kohaldama sellist õiguskaitsevahendit kõigi inimõigusrikkumiste ohvrite suhtes, sh kolmandates riikides, ning nõuab ühiste standardite kehtestamist, mis võimaldaksid esindavatel organisatsioonidel esitada nõudeid väidetavate ohvrite nimel; |
| --- | --- |

26.

Komisjonile esitatud üleskutsed

| 27. | mõistab, et ettevõtja vastutus ei ole eraldiseisev teema, vaid seostub mitmesuguste õigus- ja poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiidab heaks komisjoni teenistuste mittesiduvad erasektorile suunatud algatused vastutustundlikuks tarneahela haldamiseks, kuid rõhutab, et mittesiduvatest erasektori algatustest üksi ei piisa; nõuab, et kiiresti kehtestataks siduvad ja jõustatavad eeskirjad, nendega seotud karistused ja sõltumatud seiremehhanismid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiidab heaks uue üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP+) määruse, mis jõustus 1. jaanuaril 2014 (10), ning peab seda ELi peamiseks kaubanduspoliitika instrumendiks inim- ja tööõiguste, keskkonnakaitse ja hea valitsemistava edendamisel haavatavates arenguriikides; väljendab eriti heameelt range ja süstemaatilise GSP+ seiremehhanismi üle ning palub riigi tasandil keskenduda loetletud konventsioonide tulemuslikule rakendamisele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab asjaolu, et EL ja selle liikmesriigid peavad kaitsma inimõigusi; märgib, et kaubanduslepingud üldiselt saavad aidata kaasa ülemaailmse eeskirjadel põhineva kaubandussüsteemi tugevdamisele ning et kaubandus ja väärtused peavad käima käsikäes, nagu komisjon on hiljuti märkinud oma uues kaubandusstrateegias „Kaubandus kõigile“; tuletab meelde, et on vaja hinnata kaubandus- ja investeerimislepingutest inimõigustele avalduvat võimalikku mõju ning koostada sellest põhimõttest lähtuvalt kõik vajalikud inimõiguste klauslid ja kaitsemeetmed, mille abil on võimalik maandada inimõigustele avalduvast mõjust tulenevaid kindlaks määratud riske ja nendega tegeleda; nõuab, et komisjon võtaks kõik vajalikud ja võimalikud meetmed, et toimida terviklikult ja sidusalt, ning nõuab tungivalt, et kaubandus- ja investeerimislepingutesse lisataks süstemaatiliselt eeskirjad, mis käsitlevad ettevõtete vastutust inimõiguste rikkumiste eest ja mida rakendatakse riigi tasandil, ning viited rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetele ja suunistele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni kiiresti esitama seadusandliku ettepaneku kahesuguse kasutusega kauba ekspordikontrolli kohta, kuna Euroopa ettevõtete toodetud tehnoloogiat kasutatakse siiani inimõiguste rikkumiseks kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab tungivalt ühtse õiguskorpuse loomist, mis hõlmab eeskirju õiguskaitse kättesaadavuse parandamise, jurisdiktsiooni, tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja jõustamise, kohaldatava õiguse ning kolmandaid riike hõlmavates piiriülestes olukordades õigusabi andmise kohta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ergutab kaaluma Brüsseli I määruse (11) jurisdiktsiooni alaste eeskirjade laiendamist kolmandate riikide kostjatele kohtumenetlustes seoses ettevõtetega, kelle on kindel seotus ühe liikmesriigiga – seetõttu, et neil on seal alaline asukoht või oluline äritegevus või kuna nende peamine tegevuskoht on ELis – või seoses ettevõtetega, kelle jaoks EL on oluline sihtturg; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub parandama juurdepääsu tõenditele tõendite avaldamisega seotud täiustatud menetluste abil; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et kui äriühingud panevad toime inimõiguste rikkumisi, võib sellega kaasneda isiklik kriminaalvastutus, ja nõuab niisuguseid kuritegusid sooritanutele süüdistuse esitamist asjakohasel tasandil; kutsub liikmesriike üles tegelema õiguslike, menetluslike ja praktiliste takistustega, mis ei võimalda prokuratuuridel uurida ettevõtteid ja nende esindajaid, kes osalevad inimõiguste rikkumistega seotud kuritegudes, ning esitada neile süüdistusi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegutsema kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 83, et kehtestada miinimumeeskirjad kuritegude ja karistuste määratlemiseks eriti ohtlike piiriülese mõõtmega kuritegude puhul, mis on seotud äriühingute poolt kolmandates riikides toime pandud raskete inimõigusrikkumistega, võttes arvesse niisuguste kuritegude iseloomu ja mõju ning erilist vajadust võidelda nende vastu ühistel alustel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et inimõiguste järgimine tootmisahelas on fundamentaalne küsimus, mitte üksnes tarbijate valiku küsimus; soovitab tootjate ja tarbijate teadlikkuse suurendamiseks luua ELi tasandil nn väärkohtlemisvaba kaubamärgi, milles osalemine oleks vabatahtlik ja mida jälgiks rangete eeskirjade alusel tegutsev ja kontrollivolitustega sõltumatu organ, kelle ülesanne oleks kontrollida ja kinnitada, et asjaomase kauba tootmisahela üheski etapis ei ole toimunud väärkohtlemist; on arvamusel, et EL ja liikmesriigid peaksid seda nn väärkohtlemisvaba kaubamärki edendama; soovitab, et selle nn väärkohtlemisvaba märgise saavutanud toodetele tehtaks soodustusi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni tungivalt üles algatama kogu ELi hõlmava kampaania, millega võetakse kasutusele nn väärkohtlemisvaba märgis ja reklaamitakse seda, kutsudes Euroopa tarbijaid kasutama neid tooteid ja nende ettevõtete teenuseid, mis on saanud selle märgise, ning millega kutsutakse kõiki äriühinguid ja ettevõtteid üles võtma kasutusele parimad tavad seoses inimõiguste austamisega ja sellega seonduvate küsimustega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teatama korrapäraselt meetmetest, mida on võetud äritegevuse kontekstis inimõiguste tõhusa kaitse tagamiseks, saavutatud tulemustest, järelejäänud lünkadest kaitses ning soovituslikest tulevastest meetmetest nende lünkade kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale ning Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/et/pdf.

(2)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/et/pdf

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0470.

(4)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 141.

(5)  ELT C 181, 19.5.2016, lk 2.

(6)  ELT C 24, 22.1.2016, lk 28.

(7)  ELT C 24, 22.1.2016, lk 33.

(8)  https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/mission/principles

(9)  ELT L 201, 26.7.2013, lk 60.

(10)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/development/generalised-scheme-of-preferences/

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=URISERV%3Al33054

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/133 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/133

---

P8_TA(2016)0406

Veeldatud maagaasi ja selle hoiustamise ELi strateegia

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon veeldatud maagaasi ja selle hoiustamise ELi strateegia kohta (2016/2059(INI))

(2018/C 215/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2016. aasta teatist veeldatud maagaasi ja selle hoiustamise ELi strateegia kohta (COM(2016)0049), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2016. aasta teatist veeldatud maagaasi ja selle hoiustamise ELi strateegia kohta (COM(2016)0049),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatist „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ (COM(2015)0080) ja selle lisasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. veebruari 2015. aasta teatist „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ (COM(2015)0080) ja selle lisasid,

| — | võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatises „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ (COM(2014)0015) kirjeldatud 2030. aasta energiastrateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatises „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ (COM(2014)0015) kirjeldatud 2030. aasta energiastrateegiat,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta teatist „Energiatõhusus ning selle panus energiajulgeolekusse ja 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku“ (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta teatist „Energiatõhusus ning selle panus energiajulgeolekusse ja 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku“ (COM(2014)0520),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viiendat hindamisaruannet „Kliimamuutused 2013: reaalteaduslik alus“, mille koostas I töörühm, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viiendat hindamisaruannet „Kliimamuutused 2013: reaalteaduslik alus“, mille koostas I töörühm,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (1),

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet, mis saavutati 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet, mis saavutati 2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2011. aasta teatist „Energia tegevuskava aastani 2050“ (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2011. aasta teatist „Energia tegevuskava aastani 2050“ (COM(2011)0885),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“ (COM(2011)0112),

| — | võttes arvesse kolmandat energiapaketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmandat energiapaketti,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2016. aasta teatist „ELi kütte- ja jahutusstrateegia“ (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. veebruari 2016. aasta teatist „ELi kütte- ja jahutusstrateegia“ (COM(2016)0051),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2015 „Energiavarustuse kindluse parandamine energia siseturu arendamise kaudu: tuleb teha täiendavaid jõupingutusi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2015 „Energiavarustuse kindluse parandamine energia siseturu arendamise kaudu: tuleb teha täiendavaid jõupingutusi“,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa energialiidu suunas liikumise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa energialiidu suunas liikumise kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0278/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0278/2016),

| A. | arvestades, et gaasil võib tulevatel aastakümnetel olla oluline osa ELi energiasüsteemis tööstustootmises, hoonete kütmisel ning taastuvenergia toetajana, samal ajal kui EL saavutab oma eesmärgid kasvuhoonegaaside heite, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate osas ning läheb üle vähese CO2-heitega majandusele, kus gaasi roll väheneb järk-järgult puhta energia kasuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et gaasil võib tulevatel aastakümnetel olla oluline osa ELi energiasüsteemis tööstustootmises, hoonete kütmisel ning taastuvenergia toetajana, samal ajal kui EL saavutab oma eesmärgid kasvuhoonegaaside heite, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate osas ning läheb üle vähese CO2-heitega majandusele, kus gaasi roll väheneb järk-järgult puhta energia kasuks;

| B. | arvestades, et maagaas on fossiilkütus, mis võib eraldada oma olelusringi vältel (tootmine, transportimine, tarbimine) märkimisväärses koguses metaani, kui seda nõuetekohaselt ei hallata; arvestades, et metaani globaalse soojenemise potentsiaal on CO2-st 20-aastase ajavahemiku vältel oluliselt suurem ning metaan mõjutab seega märkimisväärselt kliimamuutusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et maagaas on fossiilkütus, mis võib eraldada oma olelusringi vältel (tootmine, transportimine, tarbimine) märkimisväärses koguses metaani, kui seda nõuetekohaselt ei hallata; arvestades, et metaani globaalse soojenemise potentsiaal on CO2-st 20-aastase ajavahemiku vältel oluliselt suurem ning metaan mõjutab seega märkimisväärselt kliimamuutusi;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit on võtnud endale kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit on võtnud endale kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega;

| D. | arvestades, et Euroopa sõltuvus gaasi impordist järgnevatel aastatel eeldatavasti suureneb ning teatavad liikmesriigid on juba saavutanud 100 % sõltuvuse juhtudel, kui alternatiivsed tarnijad või tarneteed puuduvad või kui neid on vähe; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa sõltuvus gaasi impordist järgnevatel aastatel eeldatavasti suureneb ning teatavad liikmesriigid on juba saavutanud 100 % sõltuvuse juhtudel, kui alternatiivsed tarnijad või tarneteed puuduvad või kui neid on vähe;

| E. | arvestades, et veeldatud maagaas annab Euroopale võimaluse konkurentsivõime suurendamiseks seeläbi, et avaldatakse survet maagaasi hindade vähendamiseks ning varustuskindluse suurendamiseks; arvestades, et maagaas on ka taastuvate energiaallikate paindlik asendusvõimalus elektrienergia tootmisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et veeldatud maagaas annab Euroopale võimaluse konkurentsivõime suurendamiseks seeläbi, et avaldatakse survet maagaasi hindade vähendamiseks ning varustuskindluse suurendamiseks; arvestades, et maagaas on ka taastuvate energiaallikate paindlik asendusvõimalus elektrienergia tootmisel;

| F. | arvestades, et transpordis maagaasi (surumaagaasi ja veeldatud maagaasi) kasutamine, nagu on sätestatud direktiivis 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta, oleks keskkonnale väga kasulik; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et transpordis maagaasi (surumaagaasi ja veeldatud maagaasi) kasutamine, nagu on sätestatud direktiivis 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta, oleks keskkonnale väga kasulik;

| G. | arvestades, et EL peaks aktiivselt tegutsema kohalike tavapäraste gaasiressursside (nagu Küprosel avastatud ressursid) arendamise nimel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL peaks aktiivselt tegutsema kohalike tavapäraste gaasiressursside (nagu Küprosel avastatud ressursid) arendamise nimel;

| H. | arvestades, et EL kui maailmas suuruselt teine veeldatud maagaasi importija peaks võtma ennetavama rolli rahvusvahelisel energiadiplomaatia areenil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL kui maailmas suuruselt teine veeldatud maagaasi importija peaks võtma ennetavama rolli rahvusvahelisel energiadiplomaatia areenil;

| I. | arvestades, et oluline on edendada kohalike energiaallikate (näiteks Küprose majandusvööndis asuvate gaasimaardlate) kasutamise integreeritud ettepanekut ning luua Küprosel veeldatud maagaasi terminal, et ka naaberpiirkondade maardlaid kasutada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et oluline on edendada kohalike energiaallikate (näiteks Küprose majandusvööndis asuvate gaasimaardlate) kasutamise integreeritud ettepanekut ning luua Küprosel veeldatud maagaasi terminal, et ka naaberpiirkondade maardlaid kasutada;

| J. | arvestades, et EL ei suuda endiselt täiel määral kasutada integreeritud energia siseturu eeliseid, kuna puudub piisav omavaheline ühendus ja sidusus ning kuna kolmanda energiapaketi rakendamine on lünklik; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL ei suuda endiselt täiel määral kasutada integreeritud energia siseturu eeliseid, kuna puudub piisav omavaheline ühendus ja sidusus ning kuna kolmanda energiapaketi rakendamine on lünklik;

| K. | arvestades, et vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegias on määratud viis vastastikku üksteist tugevdavat ja tihedalt omavahel seotud mõõdet: energiajulgeolek; täielikult integreeritud Euroopa energiaturg; energiatõhusus: majanduse CO2-heite vähendamine ning teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime; arvestades, et strateegia peaks edendama ka taskukohaseid energiahindasid kõigile; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegias on määratud viis vastastikku üksteist tugevdavat ja tihedalt omavahel seotud mõõdet: energiajulgeolek; täielikult integreeritud Euroopa energiaturg; energiatõhusus: majanduse CO2-heite vähendamine ning teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime; arvestades, et strateegia peaks edendama ka taskukohaseid energiahindasid kõigile;

Sissejuhatus

| 1. | väljendab heameelt veeldatud maagaasi ja selle hoiustamise ELi strateegiat käsitleva komisjoni teatise üle; on veendunud, et energia siseturg, mis integreerib täiel määral veeldatud maagaasi ja selle hoiustamise, etendab olulist osa lõpliku eesmärgi ehk vastupidava energialiidu loomises; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et veeldatud maagaasi ja selle hoiustamise ELi strateegia on osa energialiidust, mille eesmärk on väljendada konkreetselt ELi püüdlust minna kiiresti üle säästvale, turvalisele ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile ning lõpetada sõltuvus välistest gaasitarnijatest; rõhutab, et energialiidu üks eesmärke on viia EL taastuvenergia kasutamise alal maailmas juhtivale kohale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | arvestades, et kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul sõlmitud Pariisi kokkuleppega tuleb ELi gaasipoliitikat kohandada, et viia see kooskõlla eesmärgiga piirata ülemaailmset temperatuuri tõusu 1,5 oC-ni üle tööstuseelse ajastu taseme; arvestades, et eeldatavasti on gaasil osa ELi energiasüsteemis kuni 2050. aastani, mil Pariisi kokkuleppe ja ELi energia tegevuskava kohaselt peab kasvuhoonegaaside heidet olema vähendatud 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemetega, eelkõige tööstuslikus tootmises ja hoonete soojusallikana; arvestades, et gaasi roll väheneb ja see tuleb pikas perspektiivis järk-järgult kasutusest kõrvaldada, kui EL saavutab oma kaugeleulatuvad eesmärgid kasvuhoonegaaside heite, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate osas ning läheb üle jätkusuutlikule majandusele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et energiajulgeolekut aitab kõige tõhusamalt saavutada riiklike energiapoliitikate parem kooskõlastamine, ühtse energiaturuga tõelise energialiidu loomine ja ühine energiapoliitika, samuti solidaarsuse ja usalduse vaimus toimuv liikmesriikide sellealane koostöö; on sellega seoses veendunud, et energiapoliitika edasine ühtlustamine peaks toimuma liikmesriikide huvides ning kooskõlas ELi sihtide, rahvusvaheliste kohustuste ja deklareeritud eesmärkidega ega tohiks kahjustada liikmesriikide või nende kodanike huve; toetab tegevust ELi ühise seisukoha kujundamiseks mitmepoolsetes energiavaldkonna institutsioonides ja raamistikes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et ELi kodanikel peab olema juurdepääs turvalisele ja taskukohasele energiavarustusele; juhib sellega seoses tähelepanu viimastele arengutele ülemaailmsel veeldatud maagasi turul, kus ülepakkumine on toonud kaasa madalamad hinnad, mis annab võimaluse alandada ELi tarbijate energiakulusid tänu suhteliselt odavamatele gaasitarnetele; rõhutab, et turvaline, taskukohane ja säästev energia on Euroopa majandusarengu tõukejõud ja tööstuse konkurentsivõime jaoks hädavajalik; nõuab, et EL ja liikmesriigid seaksid ELi energiastrateegia raames prioriteediks kütteostuvõimetuse kaotamise ning edendaksid energiavarustust parimate tavade jagamisega ELi tasandil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et ELi veeldatud maagaasi strateegia peab olema kooskõlas vastupidava energialiidu strateegilise raamistikuga, et panustada energiavarustuse suuremasse kindlusesse, dekarboniseerimisse, majanduse pikaajalisse jätkusuutlikkuse ning taskukohaste ja konkurentsivõimeliste energiahindade tagamisse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõustub komisjoni hinnanguga, et Läänemere piirkonnas ning Kesk- ja Kagu-Euroopas asuvad liikmesriigid ja Iirimaa tuginevad suurel määral – vaatamata teatavates liikmesriikides taristu arendamiseks tehtud väga suurtele jõupingutustele – endiselt ühele tarnijale ja neid ohustavad tarnešokid ja -häired; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnistab, et veeldatud maagaasi kättesaadavus, sealhulgas toetav torujuhtmetaristu kõnealustes liikmesriikides võiks oluliselt parandada energiavarustuse kindlust nii füüsilises kui ka majanduslikus mõttes, aidates kaasa konkurentsivõimelisematele energiahindadele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid soodustaksid ja stimuleeriksid olemasoleva taristu, sealhulgas gaasi hoiustamise taristu tõhusamat ja paremat kasutamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu elektrienergiast gaasi tootmise tehnoloogia potentsiaalile, mis võimaldaks taastuvenergiat salvestada ja kasutada seda CO2-neutraalset gaasi transpordis, küttesüsteemides ja elektrienergia tootmisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab vajadust muuta ELi gaasivõrk mitmekesisemaks ja paindlikumaks, mis aitab kaasa energialiidu peamise eesmärgi saavutamisele – tagada turvaline, vastupidav ja konkurentsipõhine varustamine gaasiga; palub komisjonil koostada strateegia, mille eesmärk on vähendada pikas perspektiivis ELi gaasisõltuvust ja mis peegeldab ELi kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega, ning rõhutab sellega seoses, et energiatõhususe käsitlemine nn esimese põhimõttena ning fossiilkütuste toetuste järkjärguline kaotamine vähendaks märkimisväärselt ELi sõltuvust imporditavatest fossiilkütustest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et parlament on korduvalt nõudnud siduvaid 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärke – vähendada liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40 %, seada taastuvate energiaallikate puhul eesmärgiks vähemalt 30 % ja energiatõhususe puhul 40 % –, mida tuleks ellu viia individuaalsete riiklike eesmärkide abil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab vajadust edendada olemasolevate veeldatud maagaasi terminalide kõige tõhusamat piiriülest kasutamist enne uute taasgaasistamise terminalide toetamist, et vältida tehnoloogilise paigalseisu ohtu või fossiilkütuste taristuga seotud varade kasutuskõlbmatuks muutumist ning tagada, et tarbijad ei pea kandma mis tahes uute projektide kulusid; on veendunud, et komisjon peab hoolikalt läbi vaatama oma gaasinõudluse analüüsi ning ohtude ja vajaduste hinnangud; |
| --- | --- |

13.

Puuduva taristu rajamine

Veeldatud maagaasi taristu

| 14. | tuletab meelde, et EL tervikuna on veeldatud maagaasi taasgaasistamise terminalidega piisavalt varustatud, ning tunnistab, et viimaste aastate vähese liidusisese gaasinõudluse ning veeldatud maagaasi suhteliselt kõrge ülemaailmse hinna tõttu on mitmeid ELi veeldatud maagaasi taasgaasistamise terminale vähe kasutatud; toonitab, et kõigil liikmesriikidel ja eelkõige nendel liikmesriikidel, kes sõltuvad ühest tarnijast, peaks olema juurdepääs veeldatud maagaasile kas otseselt või kaudselt teiste liikmesriikide kaudu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et esikohale tuleb enamikul juhtudel seada turupõhised lahendused ja veeldatud maagaasi olemasoleva taristu kasutamine piirkondlikul tasandil; märgib siiski, et lahendused võivad olla erinevad, olenevalt riigi ja turu eripärast – näiteks omavahelise ühenduse tase, hoiustamise lahenduste kättesaadavus ja turu struktuur; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et varade kasutuskõlbmatuks muutumise riski vältimiseks tuleb enne uue taristu kohta otsuse tegemist hoolikalt analüüsida veeldatud maagaasi tarne alternatiive ja võimalusi piirkondlikust ja keskkonnakaitse seisukohast lähtuvalt, võttes arvesse liidu kliima- ja energiaeesmärke ning geograafilise tasakaalu põhimõtet, et parandada energiajulgeolekut ning tagada olemasoleva taristu kõige tõhusam kasutamine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab piirkondliku koostöö olulisust uute veeldatud maagaasi terminalide rajamisel ja omavahelisel ühendusel ning rõhutab, et liikmesriigid, kellel on juurdepääs merele, peaksid tegema tihedat koostööd sisemaariikidega, et vältida liigset investeerimist ebavajalikesse ja majanduslikult ebaotstarbekatesse projektidesse; rõhutab, et sellega seoses suurendaks lääne-ida ja lõuna-põhja koridoride optimaalsem kasutamine koos parema vastassuunavoogude läbilaskevõimsusega veeldatud maagaasi tarnevõimalusi; on veendunud, et selliseid küsimusi nagu energiasalvestuskohad ning veeldatud maagaasi ja võrkudevaheliste ühendustega seotud pakkumismenetlused käsitlevat teavet ja teadmisi võiks töötada välja ühiselt; on veendunud, et ELi strateegia peab tagama kogu Euroopas piirkondlikul tasandil juurdepääsu veeldatud maagaasile; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid töötaksid välja strateegiad selliste rajatiste toetamiseks, mida tulevikus võib kasutada taastuva maagaasi edastamise ja hoiustamise korraldamisel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et see strateegia peaks hõlmama ka veeldatud maagaasi kasutamist alternatiivina gaasi jaotus- ja ülekandetaristu rajamisele piirkondades, kus see ei ole praegu kulutõhus; märgib, et väikesed veeldatud maagaasi rajatised võivad moodustada optimaalse taristu maagaasi laiemaks kasutamiseks, muu hulgas soojuse tootmiseks ja seega nn madala korstna heite (nn low-stack emissions) vähendamiseks piirkondades, kus gaasitaristusse investeerimine ei ole kasumlik; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid viiksid täielikult ellu ühist huvi pakkuvad võtmetähtsusega projektid ning käsitleksid prioriteetsena eelkõige majanduslikult ja keskkonnaalaselt kõige tõhusamaid projekte, mille on kindlaks määranud kolm piirkondlikku kõrgetasemelist töörühma; rõhutab, et gaasinõudluseks vajalike ja sellega kooskõlas olevate veeldatud maagaasi terminalide rajamisest üksi ei piisa ning et toetav torujuhtmetaristu koos asjakohaste tariifidega on hädavajalik, et sellest oleks kasu väljaspool sihtriike; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab heameelt asjaolu üle, et olulised veeldatud maagaasi projektid (näiteks põhja-lõuna gaasikoridor) määratletud ühishuviprojektidena; kutsub komisjoni üles kaasama Balkani riigid täielikult gaasitrasside ja üleeuroopalise energiavõrgu edasise rekonstrueerimise kavandamisse, et tagada ELi energiasektori keskne roll selles piirkonnas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toetab gaasivarustuse kindlust käsitleva määruse käimasoleval läbivaatamisel tehtud komisjoni ettepanekut vaadata läbi kehtivad vastassuunavoogude erandid võrkudevahelises ühenduses, ja kiidab heaks Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER) rolli selles protsessis; märgib, et ACERis valitseb töötajate ja vahendite puudus; rõhutab vajadust tagada ACERile vajalikud vahendid, eelkõige piisav hulk asutuse oma töötajaid, et võimaldada ametil täita seadusega ettenähtud ülesandeid; |
| --- | --- |

22.

Hoidlataristu

| 23. | tuletab meelde, et geoloogia on uute gaasihoidlate arendamisel määrava tähtsusega, ning märgib Euroopa gaasihoidlate praegust ülevõimsust; rõhutab, et piirkondlik koostöö ja gaasivõrkude omavahelise ühenduse piisav tase, samuti sisemiste pudelikaelade kaotamine, võiksid olulisel määral suurendada olemasolevate gaasihoidlate kasutamist; toonitab vajadust tagada kõige rangemate keskkonnastandardite kohaldamine veeldatud maagaasi hoidlataristu kavandamisel, rajamisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et gaasihoidlate piiriülene kättesaadavus on üks peamisi vahendeid gaasipuudujääkide ja hädaolukordade puhul energiasolidaarsuse põhimõtte rakendamiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et Ukraina hoiustamisvõimsuse ulatuslikum kasutamine on võimalik vaid siis, kui Ukrainas tagatakse nõuetekohane ja stabiilne äri- ja õigusraamistik ja tarnetaristu terviklikkus ning kui on olemas sobival tasemel gaasivõrkude omavaheline ühendus, et energia saaks ilma füüsiliste tõketeta vabalt üle piiride liikuda; rõhutab samuti, et kui Ukraina gaasist sõltuv tööstussektor lühikeses perspektiivis taastub, tuleb importida täiendavaid gaasivarusid; on seisukohal, et EL peaks toetama Ukrainat üleminekul Venemaa maagaasist sõltuvuselt veeldatud maagaasile; |
| --- | --- |

25.

Veeldatud maagaasi ja hoidlate ühendamine turgudega

| 26. | rõhutab piirkondlike kõrgetasemeliste töörühmade, nt Kesk- ja Kagu-Euroopa gaasivõrkude ühendamise kõrgetasemelise töörühma (CESEC), Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava (BEMIP) ja Edela-Euroopa töörühma töö olulisust; usub, et selline vabatahtlikkusel põhinev piirkondlik koostöö on väga tõhus, ja tervitab komisjoni vahendajarolli selle korraldamisel; rõhutab vajadust heakskiidetud tegevuskavade pragmaatilise ja õigeaegse elluviimise järele ning nõuab tungivalt elluviimise tähelepanelikku jälgimist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, kui tähtis on leida kulutõhusad ja keskkonda säästvad energiatarnevõimalused pikaajalise varustuskindluse suurendamiseks Pürenee poolsaare, Kesk- ja Kagu-Euroopa, Balti riikide ja Iirimaa jaoks, mis kõik on ebapiisavalt ühendatud ja/või integreeritud energia siseturuga ning väärivad ELi täielikku toetust solidaarsuse põhimõtte nimel; rõhutab samuti vajadust toetada kõige halvemas olukorras olevaid riike, mis on jätkuvalt energiasaared (nt Küpros ja Malta), et mitmekesistada nende energiaallikaid ja tarneteid; rõhutab sellega seoses, et veeldatud maagaasi ja gaasi hoiustamine peab panustama ELi liikmesriikide ja piirkondade mis tahes energiaisolatsiooni lõpetamisse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab Vahemere, Musta mere ja Kaspia mere piirkonna riikide, samuti Kesk- ja Kagu-Euroopa merepiirita riikide gaasitootmise ühendamist nende uute võimsustega, et mitmekesistada neis piirkondades tarneallikaid; märgib, et see võimaldab mitmest allikast pärit gaasi konkurentsi ja asendab nafta alusel indekseeritud lepingute raames imporditavaid maagaasi mahtusid, parandades seeläbi liikmesriikide läbirääkimispositsiooni; rõhutab, et ükski eraldiseisev energiaallikas ei täida kunagi ELi energiavajadusi ning et mitmekesisus nii kohalikel kui ka välisturgudel on ülioluline; on seetõttu seisukohal, et tuleks aktiivselt tegutseda Küprosel avastatud kohalike tavapäraste gaasiressursside arendamise nimel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toetab komisjoni soovi anda projektide rakendajatele rohkem teavet ja abi projektide rahastamise eri võimaluste, nt Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa ühendamise rahastu ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kohta ja mitmesuguste tehniliste lahenduste kohta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et kulutõhusate ja keskkonda säästvate lahenduste leidmine peaks olema peamine põhimõte ELi ja piirkondliku optimaalse olukorra saavutamisel, ning kutsub komisjoni, liikmesriike ja nende reguleerivaid asutusi üles eraldama olemasolevad piiratud vahendid kriitilise tähtsusega taristu arendamiseks, et meelitada ligi erainvesteeringuid veeldatud maagaasi taristu ja võrkudevaheliste ühenduste jaoks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on mures tõsiasja pärast, et gaasiimport Venemaalt oli 2015. aastal 7 % suurem kui 2014. aastal, ning et 41 % 2015. aastal ELi imporditud gaasist pärines Venemaalt; juhib tähelepanu sellele, et sõltuvuse vähendamiseks Venemaa gaasist on veeldatud maagaas ja gaasi hoiustamine äärmiselt tähtsad, nagu ka suurem energiatõhusus ja taastuvenergia kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab muret Nord Streami torujuhtme võimsuse kavandatud kahekordistamise ning ebameeldivate tagajärgede pärast, mida see võib avaldada energiajulgeolekule ja tarneallikate mitmekesistamisele ning liikmesriikide vahelise solidaarsuse põhimõttele; rõhutab projekti geopoliitilisi tagajärgi ning täielikult integreeritud, kindla, konkurentsivõimelise ja säästva energialiidu aluspõhimõtteid, rõhutades, et sellele projektile ei tohiks anda ELi rahalist toetust ega teha erandeid ELi õigusest; rõhutab, et Nord Streami torujuhtme võimsuse kahekordistamine annaks ühele äriühingule valitseva seisundi Euroopa gaasiturul ja seda tuleks vältida; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et kui Euroopa huvidele vastupidiselt rajatakse Nord Stream 2, tuleb tingimata põhjalikult hinnata juurdepääsu veeldatud maagaasi terminalidele ning põhja-lõuna gaasikoridori olukorda; |
| --- | --- |

33.

Gaasi siseturu väljakujundamine: kaubanduslikud, õiguslikud ja regulatiivsed aspektid

ELi muutmine veeldatud maagaasi atraktiivseks turuks

| 34. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult kolmanda energiapaketi ja gaasivõrke käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab olulist rolli, mida hästi omavahel ühendatud vedelgaasibörsid etendavad gaasiturgudel, mis tagaks integreeritud ühtse turu, kus gaasivood saavad vabalt turuhinna signaalide kohaselt piire ületada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et suured gaasivarud Põhja-Aafrika riikides ja hiljutised leiud Vahemere piirkonna idaosas annavad piirkonnale võimaluse saada gaasi Euroopasse transportimise edukaks keskuseks; on seisukohal, et Vahemere piirkonnas rajatav uus veeldatud maagaasi võimsus võib olla taristukeskuse alus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toonitab, et gaasi siseturu väljakujundamine ja regulatiivsete takistuste kõrvaldamine parandaks oluliselt gaasiturgude likviidsust; nõuab tungivalt, et sidusrühmad viiksid nii kiiresti kui võimalik lõpuni töö ühtlustatud gaasiülekandetariifide struktuuri käsitlevate võrgueeskirjadega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuletab meelde jätkuvat vajadust aktiivse koostöö järele liikmesriikide valitsuste, reguleerivate asutuste ja peamiste sidusrühmade vahel piiriüleste investeeringute valdkonnas, pidades alati lisaks liikmesriikide huvidele silmas Euroopa perspektiivi; |
| --- | --- |

38.

Gaasihoidlad siseturul

| 39. | rõhutab vajadust töötada kogu ELis välja ühtlustatud tariifistruktuurid ja suurendada läbipaistvust tariifide kindlaksmääramisel, et saavutada olemasolevate gaasihoidlate suurem kasutusmäär; on seisukohal, et ühtlustatud gaasiülekandetariifide struktuuri käsitlevad võrgueeskirjad peaksid võtma arvesse ühtlustamise vajadust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toetab komisjoni ettepanekut võimaldada biometaani ja muude taastuvatest allikatest pärit gaaside kasutamist, mis vastavad asjakohastele ELi kvaliteedistandarditele gaasi ülekandmise, jaotuse ja hoiustamise osas; soovitab sellega seoses võtta arvesse tehnilisi parameetreid, gaasi kvaliteeti, kulutõhusust, mastaabisäästu ning võimalikke kohalikke või piirkondlikke võrgulahendusi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab, et liikmesriigid rakendaksid täielikult kolmanda energiapaketi, eelkõige seoses biometaanile juurdepääsu tagamist võrgule ja hoidlatele käsitlevate sätetega; toob sellega seoses esile direktiivi 2009/73/EÜ, mille kohaselt peaksid liikmesriigid tagama, et vajalikke kvaliteedinõudeid arvesse võttes antakse biogaasile ja biomassist toodetud gaasile ja teistele gaasi liikidele mittediskrimineeriv juurdepääs gaasisüsteemile, kui kõnealune juurdepääs on alaliselt kooskõlas asjaomaste tehniliste eeskirjade ja ohutusstandarditega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | julgustab veeldatud maagaasi ja hoidlate käitajaid koostöös riikide reguleerivate asutustega töötama välja uusi paindlikke tooteid ja teenuseid, mis vastavad kehtivatele ELi õigusaktidele, et muuta veeldatud maagaasi taasgaasistamine ja hoiustamine atraktiivsemaks ning olemasolevate veeldatud maagaasi ja hoidlate taristu kasutamise maksimeerimiseks; |
| --- | --- |

42.

Hoidlate rolli optimeerimine gaasivarustuse kindluse tagamiseks

| 43. | rõhutab gaasihoidlate pakutavate vahetute, äärmiselt paindlike teenuste rolli teatavates liikmesriikides ning juhib tähelepanu asjaolule, et tarnehäire korral erineb gaasihoidla roll veeldatud maagaasi rollist, mille tarneahela logistika ei pruugi tagada sama reageerimisvõimet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et regulatiivsete tõkete kõrvaldamine on oluline piirkondlike hoiustamisvõimaluste arendamiseks; usub, et teatavad hoidlad võivad pakkuda vajadustele kohandatud rahvusvahelisi teenuseid, muu hulgas piiriülese transpordiga seotud hoiustamisteenuseid; soovitab piirkondlikel kõrgetasemelistel töörühmadel teha ulatuslikumalt koostööd, et leida uuenduslikke lahendusi sellele, kuidas kasutada strateegiliselt väärtuslikke varasid piirkondlikul ja Euroopa tasandil tõhusalt; |
| --- | --- |

44.

EL kui osaline rahvusvahelisel veeldatud maagaasi turul

| 45. | võtab teadmiseks tärkava ülemaailmse suundumuse suurendada veeldamisvõimsust ja selle võimaliku mõju Euroopa gaasiturule; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on seisukohal, et EL kui kasvava tähtsusega turg võib aidata välja töötada gaasikaubanduse eeskirju, et suurendada üleilmsete gaasiturgude paindlikkust ja lähenemist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toetab komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikide aktiivset osalemist energiadiplomaatias eesmärgiga edendada eeskirjadel põhinevat, läbipaistvat ja hästitoimivat ülemaailmset gaasiturgu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et ELi sõltuvust autoritaarsetelt ja inimõigusi rikkuvatelt režiimidelt saadavast gaasi- ja naftaimpordist tuleb vähendada või sellest täielikult vabaneda, et tagada kooskõla ELi alusväärtustega ja ELi välistegevuse tulemuslikkus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab ulatuslikumat institutsionaalset lähenemist ja koostoimet ning eelkõige energiajulgeoleku välispoliitiliste prioriteetide suuremat integreerimist komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) poliitikameetmetesse ning kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni vastutavate volinike tegevuse paremat kooskõlastamist; kutsub kõrget esindajat koos liikmesriikidega üles tõhustama praegust ja looma uut energiaalast koostööd praeguste ja võimalike tulevaste tarnijatega ning transiidiriikide ja teiste tähtsate osapooltega; palub sellega seoses kõrgel esindajal regulaarselt teavitada Euroopa Parlamenti ELi energiadiplomaatia tegevuskava rakendamisest; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab vajadust kõrvaldada sellise veeldatud maagaasi ülemaailmse vabakaubanduse takistused, mille tootmine on jätkusuutlik; nõuab sellega seoses tungivalt, et USA poliitikakujundajad suurendaksid investeerimiskindlust ning võtaksid vabakaubanduslepinguga hõlmamata riikidesse toimuva gaasi eksportimiseks lubade andmise menetluse puhul kasutusele selged kriteeriumid ja tähtajad; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab vajadust suurendada ülemaailmsetel vabakaubanduse foorumitel teadlikkust imporditud veeldatud maagaasi keskkonna-, kliima- ja sotsiaalsest mõjust; rõhutab eelkõige vajadust tagada metaani kontrollimatute heitkoguste minimeerimine; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et veeldatud maagaasi kasutamine võib tuua kaasa ka mere- ja maanteetranspordist pärit kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise, juhul kui võetakse kõik tõhusad meetmed metaani eraldumise minimeerimiseks kütuse kogu olelusringi vältel, kaasa arvatud tootmis-, jaotamis- ja põlemisetapis; nõuab seepärast asjakohaseid meetmeid metaani eraldumise minimeerimiseks veeldatud maagaasi koguahelas, kasutades selleks parimaid kättesaadavaid tehnoloogiaid, ning teadus- ja arendustegevuse piisava rahastamise tagamist selle eesmärgi jaoks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et energiajulgeoleku seisukohast on kaubandusel väga tähtis roll ning et oluline vahend on ka tugevad energiapartnerlused, mida toetavad ELi kaubanduslepingutesse lisatavad energeetikapeatükid; peab väga tähtsaks, et ELi kaubanduspoliitika edendaks liidu ja liikmesriikide energiavarustuse mitmekesistamist ja vähendaks sõltuvust liiga väheste tarnijate imporditavast energiast; rõhutab, et EL peaks uurima uusi partnerlusi, vaatama läbi olemasolevad ja pidama konkreetseid energiakõnelusi teiste partneritega sellistes piirkondades nagu Kesk-Aasia, Põhja-Aafrika ja Ameerika, aga ka mujal; märgib, et EL peaks võtma rahvusvahelisel energiadiplomaatia areenil ennetavama rolli; nõuab suuremat sidusust ELi kaubandus- ja energiapoliitika vahel; rõhutab, et rahvusvahelised läbirääkimised veeldatud maagaasi üle peavad olema läbipaistvamad; usub, et praegustel ja tulevastel läbirääkimistel selliste partneritega nagu USA ja Austraalia peaks energia olema tähtsal kohal; toonitab, et EL peaks tegema rahvusvaheliste partneritega tihedat koostööd, et kujundada välja konkurentsil põhinev ja läbipaistev ülemaailmne veeldatud maagaasi turg; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tuletab meelde, et EL ja liikmesriigid peavad tulevaste probleemide lahendamiseks ning energia ja kliimamuutustega seotud eesmärkide täitmiseks, arvestades nendes poliitikavaldkondades valitsevaid üldisi piiranguid, võtma olemasolevate õigusraamistike ja mitmepoolsete konventsioonide alusel ühiseid meetmeid ka rahvusvahelisel tasandil, tõstatades energiajulgeoleku- ja energia jätkusuutlikkuse küsimusi rahvusvahelistel kaubandusfoorumitel, samuti gaasiimpordist sõltuvate partnerriikidega; rõhutab samal ajal, et EL peaks toetama ja edendama energiatõhusust; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on seisukohal, et eriti tähtis on kaubanduspoliitika, mis loob ELi liikmesriikide era- ja avaliku sektori ettevõtetele märkimisväärseid võimalusi puhaste, turvaliste ja energiatõhusate tehnoloogiate valdkonnas, eelkõige arvestades kasvavat ülemaailmset energianõudlust; nõuab, et puhaste tehnoloogiate tariife vähendataks oluliselt keskkonnasõbralike kaupade algatuse raames ning ka ELi vabakaubanduslepingutega, mis peavad võitlema energiaallikatega kauplemise mittetariifsete tõkete vastu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | märgib, kui oluline on ELi energiajulgeoleku jaoks Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) energiat ja tooraineid käsitlev peatükk; peab kiiduväärseks komisjoni tööd selle nimel, et kaotada piirangud USA gaasi eksportimiseks ELi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on seisukohal, et 12,2 miljardi kuupmeetri lisandumine 2016. aasta jooksul turule USA idarannikul asuva Sabine Passi veeldatud maagaasi terminali kaudu, samuti täiendav 74 miljardi kuupmeetrine võimsus, mis võib lisanduda mitmete USA projektidega enne 2020. aastat, pakub Euroopa jaoks olulist võimalust tihendada energiakaubandussidemeid USAga; usub, et TTIP energiat ja tooraineid käsitleva peatüki kõneluste lõpuleviimine suurendab oluliselt ELi gaasivarustuse võimalusi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | on seisukohal, et Euroopa ettevõtteid ei tohiks takistada tegutsemast kolmandate riikide energiaturgudel samadel tingimustel kohalike ettevõtetega; rõhutab, et Euroopa energiaturul tegutsevad kolmandate riikide ettevõtted peavad järgima Euroopa seadusi; rõhutab, et sellised üksused peavad olema struktuurilt läbipaistvad, et nendes osalust omavaid isikuid oleks võimalik välja selgitada. |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, et veeldatud maagaasi torustike projekteerimisel, ehitamisel ning kasutamisel, samuti gaasivarude ja allikate kasutamisel tuleb järgida kõrgeimaid keskkonnanorme, samuti austada rahvusvahelisi töötervishoiu ja tööohutuse standardeid; rõhutab, et on vaja suurendada teadlikkust imporditud veeldatud maagaasi keskkonna-, kliima- ja sotsiaalsetest mõjudest; kordab, et on vaja kaasata kohalikke kogukondi ja tugineda realistlikele hinnangutele tarbimise kohta ning ehituste puhul uute infrastruktuuride kavandamise kohta; rõhutab, et üleminek veeldatud maagaasile võib teha lõpu meretranspordi sõltuvusele söest; kutsub ELi üles andma Euroopa projektidele sel eesmärgil rahalist toetust; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et kuna veeldatud maagaasi pakkumine lähiaastatel tõenäoliselt suureneb, võib käesolevat strateegiat täiendada veeldatud maagaasi transportimiseks kasutatavate laevade vajaduse hindamisega ja meetmetega, mis aitaksid ELi laevatehastel olukorda ära kasutada ning seeläbi saavutada eesmärki tõsta tööstuse osakaal 2020. aastaks 20 %-ni SKPst; nõuab ohutusnõudeid, et veeldatud maagaasi transporti saaks jälgida ning vajaduse korral allutada see rangematele tingimustele seoses terrorismivastaste meetmetega; |
| --- | --- |

60.

Jätkusuutlikkus ja veeldatud maagaasi kasutamine alternatiivkütusena transpordis ning soojus- ja elektrienergia tootmisel

| 61. | tunnistab veeldatud maagaasi potentsiaali alternatiivse kütusena nii maantee- kui ka meretranspordis; rõhutab, et veeldatud maagaasi ulatuslikum kasutamine kaubaveo puhul võib kaasa aidata ülemaailmse CO2, SOx ja NOx heite vähendamisele, eelkõige meretranspordis veeldatud maagaasi jõul töötavate mootorite suurema kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab asjaolu, et tanklate taristu võrgustik on transpordisektoris veeldatud maagaasi alternatiivse kütusena märkimisväärse kasutuselevõtu eeltingimus; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles tagama direktiivi 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta) täieliku rakendamise, sealhulgas veeldatud maagaasi tanklate rajamise piki üleeuroopalise transpordivõrgu koridore ning mere- ja siseveesadamates, asendades rohkem saastavad tavakütused; rõhutab sellega seoses siiski, et veeldatud maagaas ei tohiks asendada taastuvaid energiaallikaid, et tagada kooskõla jätkusuutlikkuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

62.

| 63. | peab vajalikuks arendada mereteid, eelkõige Assoori saarestikus, mis tänu oma geograafilisele asendile võiks olla veeldatud maagaasi Atlandi-üleste marsruutide puhul peamine tankimiskoht; nõuab tungivalt, et komisjon eraldaks sel eesmärgil Euroopa projektide toetuseks vahendeid; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palub komisjonil luua koos liikmesriikide ja nende piirkondadega merendussektori ühine projekt „Veeldatud maagaasi sinised koridorid saarte jaoks“, mis hõlmaks üleeuroopalise transpordivõrgu üldise võrgu sadamaid, et luua veeldatud maagaasi jaoks vajalik taristu ning ühendada nimetatud võrk üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrguga; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub liikmesriike lisaks üles tagama direktiivi 2014/94/EL rakendamine seoses surumaagaasi tanklate rajamisega, mis tagaks, et seda kütust kasutavad mootorsõidukid saavad liigelda linna- ja eeslinnaasumites ja teistel tiheasustusaladel, ning seoses tanklate rajamisega vähemalt olemasoleva TEN-T põhivõrgu ulatuses, tagades nii, et sellised sõidukid saavad liigelda kogu liidus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab vajadust kehtestada mere- ja siseveelaevade ning mootorsõidukite veeldatud maagaasi tanklate ühtsed tehnilised kirjeldused, nagu on ette nähtud direktiivis 2014/94/EL; nõuab veeldatud maagaasi ladustamise, punkerduse ja laevas kasutamise kohta käivaid rangeid ühtlustatud ohutuseeskirju ja temaatilist koolitust kogu liidus, võimaldades ühtlasi viia läbi samaaegseid punkerdamisi ja kaubavedusid; märgib, et seda tuleks teha tihedas koostöös Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO) ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga (EMSA); |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab vajadust tagada teadus- ja arendustegevuse piisav rahastamine, et töötada välja siseveelaevade, merelaevade ja mootorsõidukite täiustatud tehnoloogia eesmärgiga minna kiiresti üle vähese CO2-heitega laevastikule ja sõidukipargile, ning selleks, et töötada välja mehitamata süsteemid veeldatud maagaasi tanklate paigaldamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike lisaks üles looma stiimuleid veeldatud maagaasil töötavate laeva- ja sõidukimootorite väljatöötamiseks või tavakütustel töötavate mootorite ümberehitamiseks, et neis saaks kasutada veeldatud maagaasi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama soodustusi veeldatud maagaasi veoks raudteel, kuna see vähendab ühelt poolt maanteetransporti ja teiselt poolt aitab kaasa sellise kütuse keskkonnasõbralikule ja ohutule veole, milles on vähe saasteaineid; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kutsub komisjoni üles kaaluma pärast sidusrühmadega konsulteerimist, kas lisaks määrusele (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid, tuleks kehtestada süsivesinike heite CO2-ekvivalent, kusjuures üheks eesmärgiks oleks tarbijate teavitamine; |
| --- | --- |

69.

| 70. | märgib, et väikesemahulise veeldatud maagaasi tehnoloogia kasutamine teatavates valdkondades, nt piiriüleses transpordis või tööstuslikes kõrgjõudlusega rakendustes, võib aidata kaasa nii kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele kui ka anda olulise ärilise eelise; |
| --- | --- |

70.

| 71. | märgib, et veeldatud maagaas ja eriti surumaagaas on samuti ühistranspordi jaoks toimiv lahendus, mis on juba kättesaadav ja mis võib aidata vähendada õhu- ja mürasaastet, parandades seega elutingimusi eelkõige linnastutes; |
| --- | --- |

71.

| 72. | märgib, et kuigi veeldatud maagaas ja surumaagaas võivad olla toimiv üleminekulahendus transpordi keskkonnamõju vähendamisel, saab neist pikemas perspektiivis kasu üksnes juhul, kui samaaegselt edendatakse sujuvat üleminekut veeldatud biogaasi ja muude taastuvenergia liikide kasutamisele, tagades ka veeldatud maagaasi ja veeldatud biogaasi süsteemide koostalitlusvõime; rõhutab, et ELi veeldatud maagaasi strateegia peab olema kooskõlas laiemate Euroopa kliima- ja energiaeesmärkide ja -prioriteetidega ning COP21 kokkuleppega, kusjuures keskenduda tuleb nõudluse vähendamisele, energiatõhususe suurendamisele ja fossiilkütuste kasutamise järkjärgulisele lõpetamisele; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab, et veeldatud maagaasi kui alternatiivkütuse arvestatavaks kasutuselevõtmiseks transpordisektoris on vaja tõhusat tankimistaristu võrgustikku; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma stiimuleid sellise taristu väljaarendamiseks, et kaotada lüngad pakkumises ja luua täielik tarnevõrk; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab, kui oluline on veeldatud maagaasi taristu mere- ja siseveesadamates, et soodustada mitmeliigilisust, kuna sellist taristut saavad kasutada mere- ja siseveelaevad ning kütuse edasise maismaatranspordiga tegelevad veoautod; nõuab tungivalt, et riigisisesed ja piirkondlikud käitajad teeksid tihedat koostööd, et suurendada taristu mitmeotstarbelisust ja kasutatavust; |
| --- | --- |

74.

| 75. | on seisukohal, et transpordis maagaasi alternatiivse kütusena kasutamise edendamine on oluline ülemaailmne väljakutse, ning nõuab kohustuste võtmist heitkoguste vähendamiseks Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kaudu; |
| --- | --- |

75.

o

o o

| 76. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, energiaühenduse sekretariaadile ja energiaühenduse osalisriikidele. |
| --- | --- |

76.

---

(1)  ELT L 307, 28.10.2014, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0444.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/143 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/143

---

P8_TA(2016)0407

Kalanduskontrolli ühtlustamine Euroopas

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon kalanduskontrolli ühtlustamise kohta Euroopas (2015/2093(INI))

(2018/C 215/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, mille kohaselt liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb muu hulgas kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 11, 43 ja 191, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, mille kohaselt liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb muu hulgas kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 11, 43 ja 191,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks („kontrollimäärus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks („kontrollimäärus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, eelkõige selle artikleid 15 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, eelkõige selle artikleid 15 ja 36,

| — | võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur,

| — | võttes arvesse komisjoni määrust (EÜ) nr 1010/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määrust (EÜ) nr 1010/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/812 seoses lossimiskohustusega, eelkõige selle artikleid 7 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/812 seoses lossimiskohustusega, eelkõige selle artikleid 7 ja 9,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad,

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (1),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005, millega luuakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 768/2005, millega luuakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (2),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse kohta toitlustuses ja jaekaubanduses (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse kohta toitlustuses ja jaekaubanduses (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0234/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0234/2016),

| A. | arvestades, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem) kohaldamisala on Euroopa Liit; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem) kohaldamisala on Euroopa Liit;

| B. | arvestades, et rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 kohased eri inspekteerimisaruande mudelite vormid ei ole omavahel ühtlustatud ja neis kasutatakse samade küsimuste kohta eri nimetusi, mis raskendab asutustevahelist jooksvat teabevahetust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 kohased eri inspekteerimisaruande mudelite vormid ei ole omavahel ühtlustatud ja neis kasutatakse samade küsimuste kohta eri nimetusi, mis raskendab asutustevahelist jooksvat teabevahetust;

| C. | arvestades, et elektroonilise püügipäeviku täitmiseks vajalikud andmevahetusprotokollid koostati viimati 2010. aasta juulis ning et elektroonilised püügipäevikud on olnud kohustuslikud alates 2010. aasta jaanuarist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et elektroonilise püügipäeviku täitmiseks vajalikud andmevahetusprotokollid koostati viimati 2010. aasta juulis ning et elektroonilised püügipäevikud on olnud kohustuslikud alates 2010. aasta jaanuarist;

| D. | arvestades, et kalanduskontrolli regulaarsuse, sageduse, kestuse, ranguse, põhjalikkuse, tulemuslikkuse ja meetodite osas valitseb Euroopa kas tegelik või siis kalurite poolt tajutav ebavõrdsus ning vaja on võrdset ja mittediskrimineerivat kohtlemist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kalanduskontrolli regulaarsuse, sageduse, kestuse, ranguse, põhjalikkuse, tulemuslikkuse ja meetodite osas valitseb Euroopa kas tegelik või siis kalurite poolt tajutav ebavõrdsus ning vaja on võrdset ja mittediskrimineerivat kohtlemist;

| E. | arvestades, et kalanduskontroll peaks saama tugineda kalandussektori täielikule ja aktiivsele osalemisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kalanduskontroll peaks saama tugineda kalandussektori täielikule ja aktiivsele osalemisele;

| F. | arvestades, et punktisüsteem karistab kalalaevu, mitte aga laevaomanikke, kalureid või teisi tootmisahelas osalejaid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et punktisüsteem karistab kalalaevu, mitte aga laevaomanikke, kalureid või teisi tootmisahelas osalejaid;

| G. | arvestades, et kalandussektor on tähtis osaline merede ja ookeanide jätkusuutlikul majandamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kalandussektor on tähtis osaline merede ja ookeanide jätkusuutlikul majandamisel;

| H. | arvestades, et, jättes kõrvale võimalikud piirkondlikud erisused, esinevad liikmesriikides suured erinevused ELi eeskirjade, eriti nn kontrollimäärusest tulenevate eeskirjade kohaldamisel, ning arvestades, et kõigil liikmesriikidel on erinevad õigussüsteemid ja haldus- ja kohtustruktuurid, mis kajastub paratamatult ka ÜKP eeskirjade eiramise eest ette nähtud haldus- ja/või kriminaalkaristuste süsteemis ning asjaolus, et erinevad karistused põhjustavad liikmesriikide vahel erinevusi ja ebaõiglust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et, jättes kõrvale võimalikud piirkondlikud erisused, esinevad liikmesriikides suured erinevused ELi eeskirjade, eriti nn kontrollimäärusest tulenevate eeskirjade kohaldamisel, ning arvestades, et kõigil liikmesriikidel on erinevad õigussüsteemid ja haldus- ja kohtustruktuurid, mis kajastub paratamatult ka ÜKP eeskirjade eiramise eest ette nähtud haldus- ja/või kriminaalkaristuste süsteemis ning asjaolus, et erinevad karistused põhjustavad liikmesriikide vahel erinevusi ja ebaõiglust;

| I. | arvestades, et on tuvastatud riskid tulenevalt asjaolust, et liikmesriikide inspektoritele ei ole alati kättesaadavad vajalikud andmed, mis võimaldaksid välisriikide laevu tulemuslikult inspekteerida, ning et kontrolli ja karistuste erinev käsitlus tekitab liikmesriikidele probleeme, kui nad leitud rikkumiste osas koos lipuriikidega järelmeetmeid võtavad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et on tuvastatud riskid tulenevalt asjaolust, et liikmesriikide inspektoritele ei ole alati kättesaadavad vajalikud andmed, mis võimaldaksid välisriikide laevu tulemuslikult inspekteerida, ning et kontrolli ja karistuste erinev käsitlus tekitab liikmesriikidele probleeme, kui nad leitud rikkumiste osas koos lipuriikidega järelmeetmeid võtavad;

| J. | arvestades, et vaja on rangemat kontrolli selliste toodete üle, mis satuvad ELi ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tulemusena, ning et kõigis liikmesriikides tuleb tagada võrdsel tasemel kontroll sellise püügi üle; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vaja on rangemat kontrolli selliste toodete üle, mis satuvad ELi ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tulemusena, ning et kõigis liikmesriikides tuleb tagada võrdsel tasemel kontroll sellise püügi üle;

| K. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1224/2009 rakendamise ja sellega seotud karistuste eest vastutavad liikmesriigid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1224/2009 rakendamise ja sellega seotud karistuste eest vastutavad liikmesriigid;

| L. | arvestades, et mõnedes liikmesriikides puuduvad eraldi kalandusinspektsioonid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõnedes liikmesriikides puuduvad eraldi kalandusinspektsioonid;

| M. | arvestades, et Euroopa Kalanduskontrolli Ametil, mis loodi selleks, et edendada ühise kalanduspoliitika kohaseid kõige rangemaid kontrollistandardeid, on tema käsutuses olevate vahendite nappusele vaatamata tähtis koht kontrollisüsteemi ühtsel rakendamisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Kalanduskontrolli Ametil, mis loodi selleks, et edendada ühise kalanduspoliitika kohaseid kõige rangemaid kontrollistandardeid, on tema käsutuses olevate vahendite nappusele vaatamata tähtis koht kontrollisüsteemi ühtsel rakendamisel;

| N. | arvestades, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) saab aidata kaasa kalanduskontrolli parandamisele ja kaasajastamisele, seda eelkõige eelarveridade 11 06 62 02 (ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika kontroll ja rakendamine) ja 11 06 64 (Euroopa Kalanduskontrolli Amet) kaudu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) saab aidata kaasa kalanduskontrolli parandamisele ja kaasajastamisele, seda eelkõige eelarveridade 11 06 62 02 (ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika kontroll ja rakendamine) ja 11 06 64 (Euroopa Kalanduskontrolli Amet) kaudu;

| O. | arvestades, et saagi merre tagasiheitmise keeld on rakendatud ning on tegelikkuses kalandusettevõtjate suhtes ebaõiglaselt range kuna isegi juhul, kui kalurid kasutavad ELi õigusega lubatud abivahendeid ning püüavad igati juhuslikku kaaspüüki vältida, võidakse neid karistada ainuüksi selle eest, et niisugune püük ületab ELi ja siseriiklike õigusaktidega lubatud maksimumkoguseid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et saagi merre tagasiheitmise keeld on rakendatud ning on tegelikkuses kalandusettevõtjate suhtes ebaõiglaselt range kuna isegi juhul, kui kalurid kasutavad ELi õigusega lubatud abivahendeid ning püüavad igati juhuslikku kaaspüüki vältida, võidakse neid karistada ainuüksi selle eest, et niisugune püük ületab ELi ja siseriiklike õigusaktidega lubatud maksimumkoguseid;

| P. | arvestades, et püügivõtted ja -vahendid on muutunud ja arenenud ning selleks, et seiresüsteemid ja -viisid oleksid tõhusad, tuleb neid samuti ajakohastada; tuletab meelde, et selle jaoks saab ära kasutada EMKFi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et püügivõtted ja -vahendid on muutunud ja arenenud ning selleks, et seiresüsteemid ja -viisid oleksid tõhusad, tuleb neid samuti ajakohastada; tuletab meelde, et selle jaoks saab ära kasutada EMKFi;

| Q. | arvestades, et kontrollil on keskne küsimus lossimiskohustus ning et seadusandjad ja kontrolliasutused peavad sellele erilist tähelepanu pöörama; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kontrollil on keskne küsimus lossimiskohustus ning et seadusandjad ja kontrolliasutused peavad sellele erilist tähelepanu pöörama;

| R. | arvestades, et sellised odavad jälgimistehnoloogiad nagu automaatne identifitseerimissüsteem (AIS) võimaldavad vabatahtlikku kontrolli, lihtsustavad jälgimist ja suurendavad kalurite ohutust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sellised odavad jälgimistehnoloogiad nagu automaatne identifitseerimissüsteem (AIS) võimaldavad vabatahtlikku kontrolli, lihtsustavad jälgimist ja suurendavad kalurite ohutust;

| S. | arvestades, et ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük ning selliselt püütud saagiga kauplemine kujutab endast ülemaailmse haardega kuritegevust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük ning selliselt püütud saagiga kauplemine kujutab endast ülemaailmse haardega kuritegevust;

| T. | arvestades, et mereannisektoris on kalaoksjonitel suur tähtsus ja keskne koht lossitud kala kontrollimisel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mereannisektoris on kalaoksjonitel suur tähtsus ja keskne koht lossitud kala kontrollimisel;

| U. | arvestades, et liikmesriikidel on erinevad õigussüsteemid ning et kogutud tõendid peavad olema neis erinevates, igale süüdistusi esitavale liikmesriigile eriomastes süsteemides lubatud ja kasutatavad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et liikmesriikidel on erinevad õigussüsteemid ning et kogutud tõendid peavad olema neis erinevates, igale süüdistusi esitavale liikmesriigile eriomastes süsteemides lubatud ja kasutatavad;

| V. | arvestades, et kontrollimääruse rakendamisel on parimad liitlased hea väljaõppega ja stimuleeritud kalurid, kes mõistavad kontrollist saadavat kasu ja toetavad seda aktiivselt; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kontrollimääruse rakendamisel on parimad liitlased hea väljaõppega ja stimuleeritud kalurid, kes mõistavad kontrollist saadavat kasu ja toetavad seda aktiivselt;

I –
     
  Ühtlustamise pidurid

| 1. | rõhutab, kui tähtis on tagada kalapüügitegevuse mõjus kontroll selleks, et kindlustada mere elusressursside säästev kasutamine ja säilitada ELi eri laevastikele võrdsed konkurentsitingimused; kutsub liikmesriike üles tagama kontrollimääruse mõjusat rakendamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et ELi ulatusliku võitlusega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu kogu maailmas peab kaasnema kontrollimääruse mõjus rakendamine oma koduvetes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab kontrollide kohaldamisalade mitmekesisust ning kontrollikohtade erisusi ja sellest tulenevat kalanduskontrolli diskrimineerivat iseloomu, kuivõrd mõned liikmesriigid korraldavad kontrolle kogu kala tarneahela ulatuses ning teised ainult ahela teatavates lülides, jättes kõrvale näiteks transpordi, püügi või toitlustamisega seotud küsimused; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab, et kehtiv kontrollimäärus koos ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määrusega on kontrollikorda oluliselt parandanud, nii näiteks on mitmeid varem üksteisest eraldatud määrusi ühtlustatud, tunnistatakse uute tehnoloogiate kasutamise võimalust, on tehtud esimesed sammud karistuste ühtlustamise suunas, selgitatud komisjoni ja liikmesriikide ülesandeid, on paranenud jälgitavus ja saavutatud veel muudki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et kalurite suhtumist määrustesse mõjutab see, kas neid loetakse õiglasteks, kas kehtestatud eeskirju peetakse sisuliselt vajalikeks ning kas määrus on kooskõlas traditsiooniliste kalandustegevuste ja -tavadega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab vajalikuks eri merealadel toimuvas kalapüügis selgus luua, seda liigitada ja kehtestada vastavad normid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | täheldab, et on erinevusi kontrollide korraldamises, kuna teatud liikmesriigid jagavad need eri haldusasutuste vahel, kuid teistes tegeleb kontrollidega ainult üks organ, samuti erinevad kontrollide läbiviimiseks kasutatavates instrumendid, vahendid ning logistilised, rahalised ja inimressursid; märgib ka, et selline olukord teeb raskeks tagada juhtimise läbipaistvust ja teabe kättesaadavust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et kontrollide erinev tulemuslikkus on tingitud ka ELi püügipiirkondade ülimast mitmekesisusest, kuna need ulatuvad väikestest, piiratud ja naaberriikide vahel jagatud varudega piirkondadest kuni väga kaugete püügipiirkondadeni; väidab, et äärepoolseimate piirkondade iseärasused (hiigelsuured ja valdavalt ookeanialadest koosnevad majandusvööndid, asjaolu, et püütakse valdavalt süvaveeliike ja pika rändega kalaliike, ning alternatiivsete ressursside nappus) tingivad selgelt vajaduse rangema kontrolli järele neis piirkondades, mis on kalandusest tugevalt sõltuvad ning äärmiselt ohustatud ÜKP eeskirju teadaolevalt rikkuvate laevastike tegevusest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab liikmesriikidelt kontrollimääruse täielikku ja nõuetekohast rakendamist, et saada selgeks, milliseid selle osi tuleb eelseisval läbivaatamisel parandada, mis peaks andma meile ka tulevikus toimiva ja kergesti kohaldatava kontrollimääruse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et riskihindamisel põhineva kontrolli ning kalandustegevuse ja saagi turustuskanalite pistelisel kontrollil põhineva kontrolli lähenemisviisid on erinevad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et praegused tehnilised meetmed on keerukad ning eri õigusnorme on äärmiselt palju, need võivad olla vastuolulised, sisaldada arvukaid erandeid ja olla hajutatud hulga eri õigusaktide vahel, mis raskendab mitte üksnes nende mõistmist, vaid ka kontrollimist ja jõustamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et enamik pistelisi kontrolle toimub lossimisel, samas kui merel toimuvate kontrollide käigus ilmnevate rikkumiste näiline määr on suurem kui maal läbiviidud kontrollide puhul, kuna need põhinevad riskihindamisel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et kuna kalanduses lossimiskohustuse kehtestamine on pöördelise tähtsusega muutus, nähakse koondmääruses ((EL) 2015/812) ette kaheaastane üleminekuaeg, mille vältel lossimiskohustuse mittetäitmist ei loeta tõsiseks rikkumiseks; nõuab vajaduse korral üleminekuaja pikendamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et liikmesriigid ja teinekord ka piirkonnad võtavad eeskirju riiklikku ja piirkondlikku õigusesse üle erinevalt, kuna nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009 sisaldab palju vabatahtlikkusel põhinevaid sätteid; rõhutab määruse mõningate sätete praktikas jõustamise keerukust, kas siis seetõttu, et neid on reaalselt raske kohaldada, näiteks kalandussektorit iseloomustavate põhinäitajate (laevastik, püügivahendid, püügipiirkonnad ja sihtliigid) tõttu, mis eri merealade, liikmesriikide ja püügiviiside lõikes oluliselt varieeruvad, või vastuolude pärast, mille tõttu inspektorid võivad sätteid erinevalt tõlgendada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et rikkumiste tase erineb liikmesriigiti ning sama rikkumise eest võidakse karistada kas haldus- või kriminaalkorras; märgib, et punktipõhine püügilubade süsteem, mille puhul eeskirjade rikkumise eest punkte maha arvatakse, on sobiv üleeuroopaline vahend, mis võib anda raamistiku raskete rikkumiste eest määratavate karistuste jaoks, kuid et vajaliku ühtlustamise puudumise korral raskendab see juba niigi valitsevat ebavõrdsust eri liikmesriikide ettevõtjate vahel; nõuab, et karistused ei oleks erinevad; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et usalduse ja läbipaistvuse puudumine liikmesriikide vahel on üks põhiprobleeme, mis takistab määrusega seotud andmete jagamist; soovitab sellisest olukorrast üle saada, et tagada kõigile kaluritele võrsed konkurentsitingimused; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et Euroopa Kalanduskontrolli Amet tagab ühiste kontrolli-, inspektsiooni- ja järelevalvenõuete rakendamise ning lihtsustab liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd ühiskasutuskavade abil; rõhutab, et tähtis on tugevdada Euroopa Kalanduskontrolli Ameti volitusi, et viia läbi ühiseid kalanduskontrolle, mis võimaldaksid paljude kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste ning ELi tasandil rannikuvalvet teostavate ELi asutuste tõhusat ja kooskõlastatud tegevust; nõuab, et Euroopa Kalanduskontrolli Amet eraldaks selle ülesande jaoks rohkem vahendeid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | leiab, et kalandusinspektorite põhikoolituse õppekava rakendamine Euroopa Kalanduskontrolli Ameti poolt on inspektorite koolituse ja kontrollimenetluste standardimise keskne küsimus ning nõuab selle kasutamist kõigis liikmesriikides; märgib, et liikmesriigid ühtlustavad oma koolitusnõudeid ainult vabatahtlikult, mis tähendab nende kutsekvalifikatsioonide, värbamise ja eesmärkide sisulist erinevust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | täheldab, et kalureid koolitatakse ja teavitatakse liikmesriikides erinevalt ning ei ole rakendatud ühtegi vahendit kontrollimääruse lihtsustamiseks või selle sisu ja eesmärkide kättesaadavamaks tegemiseks; on seisukohal, et sellise olukorra tulemuseks on teadlikkuse puudumine, mis kõige rohkem takistab asjakohaste õigusaktide soovitavat ühetaolist kohaldamist; soovitab tungivalt nimetatud vahendid võimalikult kiiresti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et ehkki tarbijad on tänu komisjoni laialdastele teadlikkuse tõstmise kampaaniatele aja jooksul muutunud üha teadlikumaks sellest, mida nad ostavad ja kust see pärit on, puudub neil võimalus saada õiget teavet restoranis pakutavate kalatoodete kohta, kuna müügiahela selle lõpplüli jaoks ei ole kohustuslikke nõudeid kehtestatud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et merejärelevalve parandamiseks on hädavajalik uute seire ja teabe reaalajas edastamise tehnoloogiate kasutamine; nõuab liikmesriikides kasutatavate seadmete muutmist tehniliselt ühilduvateks ning kontrolli jaoks vajalike andmebaaside osalist jagamist ja sellekohastest puudustest tingitud ebavõrdsuse ja tõhususe kadude taunimist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et seni ei ole antud hinnangut sisulisele võimatusele mõningaid eeskirju jõustada laevade erinevate tehnoloogiliste tasemete, maapealse logistika ning tegevuse erineva korralduse tõttu eri sadamates; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab EMKFi tähtsust, eelkõige selle ÜKP eesmärkide kontrollimiseks eraldatud eelarveosa tõttu, mille suurus aastatel 2014–2020 on 580 miljonit eurot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab vajadust tagada ühtse turu ühetaolisus ning kontrollinõuete ühesugune täitmine liikmesriikides, nii et liikmesriikides oleks sise- ja väliskontrolli kvaliteedi tase ühesugune ega sõltuks sellest, millise piiri kaudu tooted ELi sisenevad; |
| --- | --- |

24.

II –
     
  Muudatusettepanekud

| 25. | pooldab liidu õigusaktide lihtsustamist ja täiustamist ja halduskoormuse vähendamist, et saavutada parem õigusloome, eeskätt nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 hiljemalt 2017. aastaks kavandatud piiratud ja sihipärase läbivaatamisega, mille juures jääksid kehtima ÜKP rikkumist tõkestada, avastada ja nende eest karistada aitavad mõjusad eeskirjad ning keskendutaks eeskätt normide paremale rakendamisele eri liikmesriikide vahel, milleks tuleb eriti uurida suurema ühtlustamise küsimusi, ning eeldades, et kõnealuse lihtsustamise aluseks on tugev olemasolev kontrollivõrgustik ja sellega ei lõdvendata kõige rangemaid töötajate, keskkonna, ametiühingute või ühiskonna kaitse nõudeid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et uues ÜKPs kavandatud piirkondadeks jaotamiseks on vaja ühtset ja mõistlikku kontrollisüsteemi; on kindlalt vastu kontrollimääruse nõrgendamisele ning on veendunud, et liikmesriigid saavad kasutada ka juba kehtiva raamistikuga võimaldatud paindlikkust; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et ELi institutsioonid teeksid määruse läbivaatamisel koostööd kalandussektoriga, eriti traditsioonilise väikesemahulise rannakalapüügi valdkonnas, mida kõigi uute õigusaktidega peaks püüdma toetada ja edendada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab vajadust korraldada õigusaktide koostamisel või läbivaatamisel arutelusid erinevate riiklike, piirkondlike ja äärepoolseimate piirkondade asutustega; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väidab, et tihedam liikmesriikidevaheline koostöö aitaks kontrollitegevust veelgi ühtlustada; rõhutab sellega seoses liidu kalanduskontrolli süsteemist tulenevate kohustuste täitmist käsitleva eksperdirühma tähtsust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab komisjonile meelde vajadust luua enne kohustuslike eeskirjade rakendamist sobiv õigus- ja töökeskkond, et vältida vastuolulisi olukordi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et komisjon peab pöörama tähelepanu täpsele ja ühetaolisele ülevõtmisele ning kontrollima kehtivate õigusaktide rakendamise seisu, määrates selleks näiteks minimaalse kaubapartiide määra, mida iga liikmesriik peab kontrollima; on lisaks veendunud, et kontrollimenetlused peavad olema läbipaistvad, õiglased ja standardsed, nii et nendega pannakse liikmesriigid oma kalurite kontrollimisel võrdsesse olukorda, ning et kontrollieeskirjad peaksid olema lihtsamad, põhjalikumad ja järjepidevamad; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toetab tugevamat kontrolli ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata püügiga saadud kala impordi tõkestamiseks, muu hulgas luues riiklikud uurimismeeskonnad spetsialiseerunud kalakaitseinspektoritest, kes oskavad kõige paremini riske avastada, ning kehtestades kontrollimisele kuuluvate kaubapartiide miinimummäära; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on veendunud vajaduses koguda, hallata ja kasutada lossimiskohustusega seotud kvaliteetseid andmeid, et kontrollida ja hinnata lossimiskohustuse rakendamise tulemuslikkust ja viia andmete kogumine kooskõlla läbivaadatud ÜKPst tulenevate nõuetega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et liikmesriigid ja nende merekalandust kontrollivad asutused moodustaksid spetsialiseerunud kalakaitseinspektorite meeskonnad; toetab ja nõuab liikmesriikidevahelist tihedamat koostööd inspektorite, kontrollimeetodite ja andmete vahetamise, riskihinnangute jagamise ja eri riikide lipu all sõitvate laevade püügikvootide kohta teabe jagamisega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et kontrollimääruse rakendamise eest vastutavad liikmesriigid; kutsub liikmesriike üles täitma oma kohustusi ja tegema omavahel tihedat koostööd, vahetama kogemusi ja andmeid ning muutma võimalikuks kontrollisüsteemide koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on seisukohal, et võimalike eri liiki inspekteerimiste ühetaoline ja prognoositav kohaldamine tänu selliste inspekteerimiste täiemahulisele määratlemisele, ühtlustamisele ja selgitamisele aitaks luua kõigile ELi püügipiirkondadele vajalikud võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

36.

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et mõningates piirkondades majandatakse akvatooriumi koos kolmandate riikidega, ning nõuab liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise koostöö tihendamist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on veendunud, et liikmesriigid, Euroopa Kalanduskontrolli Amet ja komisjon peavad tegema tihedamat koostööd ja oma tegevust paremini kooskõlastama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab, et Euroopa Kalanduskontrolli Amet ja liikmesriikide koolitusasutused rakendaksid ühetaolist üleeuroopalist, ühesuguste õppeainete ja standardeeskirjadega kalakaitseinspektorite õppekava, mida võiks osaliselt rahastada EMKFist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et Euroopa Kalanduskontrolli Ameti baasõppekava tuleb EMKFi abiga tõlkida ja seda laialdaselt levitada, näiteks riigiasutuste ametialaste koolituste kaudu; teeb ettepaneku täiendada nimetatud käsiraamatut näidetega inspektorite töökogemustest; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, kui tähtis on hinnata ja sertifitseerida kolmandatelt osapooltelt tulnud kontrollikoolituse alaseid algatusi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | teeb ettepaneku täiustada kalurite koolitust ja teavitamist, mis võib toimuda kalurite kutseorganisatsioonide ja rannikualade tegevusrühmade kaudu, et parandada kalurite arusaamist eeskirjade eesmärgist ja üldisest tähtsusest ja juurutada seeläbi eeskirjade mõistmise ja tunnustamise kultuuri; soovitab sel eesmärgil tõhusalt konsulteerida nõuandekomisjonidega; teeb ettepaneku luua kalandusele vajalike dokumentide ja teabe (sealhulgas trahvipunktide süsteemi) veebiandmebaasid, niivõrd kui kehtivad andmekaitsenormid seda lubavad, tehes nõnda eeskirjad kõigile loetaval ja mõistetaval kujul kättesaadavaks; palub, et komisjon hindaks praeguseid tulevaste kalurite koolituskursuseid Euroopas ja avaldaks oma järeldused teatise kujul; |
| --- | --- |

42.

| 43. | soovitab uurida ideed Euroopa Kalanduskontrolli Ameti elektroonilisest registrist (ühtsest kontaktpunktist), mis sisaldaks kontrollidokumentide ja kontrolliaruannete koondite trükivalmis või elektroonilisi näidiseid; märgib, et ameti elektroonilisse registrisse võiks ka sisestada ja koondada liikmesriikide ja kolmandate riikide väljaantud püügitõendid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | teeb ettepaneku täiustada kontrolliasutuste kasutatavaid riiklikke sidesüsteeme ning rõhutab, et oluline on korrapäraselt levitada teavet tehtud tööst ja selle tulemustest ning anda pidevalt teavet kalavarude suhtes kehtivate eeskirjade, näiteks alammõõtude ja püügipiirkondade ajutiste sulgemiste kohta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab vajadust tugevdada EMKFi rolli ning eeskätt tema eelarvet, pädevusi ja personali; soovitab nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 94 ja 95 esitatud sekkumistingimused läbi vaadata ning eelkõige anda ametile õigus sekkuda kalavarude ülepüügi korral ja selliste varude korral, mis ei ole jõudnud maksimaalse jätkusuutliku saagikuseni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab kontrolli tugevdamise ja täiustamise tähtsust, eriti liikmesriikides, kes on siiani kontrollimäärust halvasti täitnud, seda selleks, et tõkestada ebaseaduslikku kalapüüki, täita ÜKP eeskirju ning parandada saadavate andmete kvaliteeti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuletab meelde, kui tähtis on andmete reaalajas jagamise võime, eriti kontrollitegevuses, mida EMKF teostab ühiselt koos liikmesriikidega ja mida ta kooskõlastab ühiste rakenduskavade põhjal; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et tähtis on suurendada EMKFi kohalolu liikmesriikide lähikonnas, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

48.

| 49. | teeb ettepaneku, et vähemalt kaks Euroopa Parlamendi esindajat osaleksid EMKFi haldusnõukogus, millesse kuulub juba kuus komisjoni esindajat ning üks esindaja igast liikmesriigist, et selliste esindajate hulgas oleks võrdsel arvul mehi ja naisi ning et need isikud nimetaks Euroopa Parlamendi kalanduskomisjon oma liikmete seast; |
| --- | --- |

49.

| 50. | soovitab kontrolle, näiteks seire näol, laiendada kõigile tootmisahela lülidele ning volitada merel teostatavate kontrollide eest vastutama ühe kindla haldusasutuse, et vältida kontrollide kattumist, millega raisataks logistilisi, rahalisi ja inimressursse, tekitataks segadust ja põhjustataks asjatut survet kalandussektoris tegutsejatele; lisaks nõuab liikmesriikide institutsioonide vahelist ametlikku koostööd, nii et kogu kalanduse tootmisahelat saaks tulemuslikult kontrollida; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palub komisjonil otsustada, kas on õige siduda trahvipunktid püügilubadega; rõhutab, et sellise korra puhul tuleksid laeva müügil trahvipunktid püügiloaga kaasa, mis võib mõnel juhul laevade väärtust vähendada ja seega takistada nende edasimüümist näiteks oma äri alustavatele noortele kaluritele; |
| --- | --- |

51.

| 52. | soovitab võtta erimeetmeid, et saavutada teadlikumat ja vastutustundlikumat tarbimist restoranides, välistamata seejuures restoraniomanike kohustust anda toodete kohta nõutavat miinimumteavet ja võimaldades samas tarbijatel teostada kaudset kontrolli; |
| --- | --- |

52.

| 53. | teeb ettepaneku, et siseveekogudel teostaksid kontrolli sõltumatud kohalikud või piirkonnainspektorid, kuni 12 meremiili kaugusel rannikust riiklikud inspektorid ning kõigil muudel vetel ELi inspektorid; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on seisukohal, et riskihindamisele tuginevate kontrollide aluseks peaksid olema läbipaistvad, konkreetsed ja mõõdetavad miinimumkriteeriumid, mis kehtestatakse Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

54.

| 55. | nõuab karistuste standardimist sellisel tasemel, kus need on proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja hoiatavad; eelistab kriminaalkaristustele majandusliku iseloomuga karistusi, kuid seejuures leiab, et vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 17 tuleks rikkumiste tõkestamisel eelistada ÜKP eeskirju täitvatele kaluritele stiimulite pakkumist; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab meelde, et karistuste eest vastutavad liikmesriigid ning et õiguslikult ei saa Euroopa Liit määruse (EÜ) nr 1224/2009 kaudu karistusi standardida; viitab aga samas punktisüsteemi tähtsusele karistuste jaoks raamistiku loomisel ning kutsub liikmesriike üles praegu valitseva ebavõrdsuse kaotamiseks algatama karistuste ja eelkõige kriminaalkaristuste laialdast standardimist; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on seisukohal, et kaaspüügi korra tegelikuks tulemuseks on kalandusettevõtjate täielik ja objektiivne vastutus, kuna nad võetakse vastutusele isegi juhul, kui nad on toiminud kõigi õigusnormide kohaselt ja ülima hoolega püüdnud juhuslikku kaaspüüki vältida; |
| --- | --- |

57.

| 58. | on seisukohal, et Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtetega ei sobi kokku kord, kus üksikisik pannakse sisuliselt vastutama millegi eest, mida ta ei ole ei tahtlikult ega hooletusest korda saatnud; |
| --- | --- |

58.

| 59. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda võimalust töötada välja ühtne miinimumkaristus, mis määrataks tõsiste rikkumiste ja/või korduva ebaseadusliku tegevuse eest; |
| --- | --- |

59.

| 60. | soovitab kehtestada rangemad karistused ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi eest; |
| --- | --- |

60.

| 61. | eeskirjade täitmise parandamiseks nõuab häid eeskujusid tutvustavate mehhanismide loomist; |
| --- | --- |

61.

| 62. | on seisukohal, et mõningate selliste õigusnormide tõlgendamine, mille kohaselt juhusliku kaaspüügi määrade ületamise eest määratakse karistus, arvestamata, et tegutseti seaduskuulekalt ja tegemist ei olnud ei hooletuse ega tahtliku rikkumisega, läheb selgelt vastuollu Euroopa Liidu aluspõhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu kui esmase õigusakti artiklis 6; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palub komisjonil välja töötada mõistetavad ja kergesti järgitavad suunised, mis hoiaksid ära liikmesriikide ebavõrdse kohtlemise, eriti kui ettevõtjad kaaspüügi andmete vabatahtliku teatamisega näitavad, et nad toimisid heauskselt ja et saagi koosseis oli puht juhuslik; |
| --- | --- |

63.

| 64. | on seisukohal, et kui aidata ettevõtjatel investeerida moodsasse tehnoloogiasse ja seadmetesse, mis on eri liikmesriikides ühilduvad ja mida on lihtne ajakohastada, muudab see kontrolli õiglasemaks, tõhusamaks ja tasakaalustatumaks; |
| --- | --- |

64.

| 65. | soovitab seada sisse rahastamismehhanismid odavamate tehnoloogiate leviku laiendamiseks, kuna see soodustaks vabatahtlikku kontrolli ning parandaks kalurite ja eeskätt väikesemahulise kalapüügiga tegelejate järelevalvet ja ohutust; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab elektrooniliste tehnoloogiate (elektrooniliste aruandlus- ja seiresüsteemide) tähtsust, kuna need võivad aidata kulutõhusalt laiendada merel toimuva tegevuse jälgimist; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kinnitab, et vastustab kõiki kohustuslikke pardal paiknevaid videovalvesüsteeme; |
| --- | --- |

67.

| 68. | juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et kalanduskontrolli jaoks võiksid olla kasulikud sellised uued maavaatlustehnoloogiad nagu Sentinel-satelliidid; |
| --- | --- |

68.

| 69. | soovitab kohaldada võrdsel tasemel kontrolli imporditud kalandustoodete, rannakalapüügi ja hobipüügi suhtes, samuti ELi vetest väljaspool kalastavate ELi laevastike ning ELi vetes kalastavate kolmandate riikide laevade suhtes, nii et oleks tagatud ühesugune juurdepääs kõigile Euroopa turgudele; soovitab muuta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga seotud andmevahetuse kohustuslikuks; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kinnitab, et, et olemasolevad, eelkõige EMKFi eelarvevahendid peaksid olema realistlikud, järjepidevad ja kontrollieesmärkide täitmiseks piisavad; |
| --- | --- |

70.

| 71. | soovitab tagada, eeskätt EMKFist saadava rahastamise kaudu, piirkondadele oluliste kalaoksjonite jätkumise, kuna need soodustavad läbipaistvust ja jälgitavust ning hõlbustavad kalanduskontrolli; |
| --- | --- |

71.

| 72. | soovitab lisada läbivaadatud kontrollimäärusesse ka hobikalapüügi mõju; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab kogu ELi ulatuses koostalitlusvõimelise andmete ülekande- ja analüüsisüsteemi loomist; lisaks nõuab, et komisjonile tehtaks ülesandeks kehtestada teabe ja andmete vahetamise raamistik, mis oleks kooskõlas kehtivate andmekaitsealaste õigusnormidega; rõhutab, et läbipaistev andme- ja teabevahetusraamistik on väga tähtis selle väljaselgitamiseks, kas tegemist on võrdsete konkurentsitingimustega; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab, et lossimiskohustuse rakendamisega peab kaasnema asjakohane paindlikkus selle kontrollimisel, kuna tuleks võtta arvesse selle kohustuse tõttu kalanduses ja eeskätt mitme liigiga püügipiirkondades käivitatud põhjalikke muutusi; rõhutab, et tähtis on karistuste ja trahvipunktide süsteemi järjest rangem kohaldamine lossimiskohustuse eiramisega seotud tõsiste rikkumiste korral, kooskõlas lossimiskohustuse rakendamist käsitleva määrusega (EL) 2015/812; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab, et teave selle kohta, kas ja kuidas liikmesriigid eri liiki rikkumiste korral karistusi kohaldavad ja kas karistusi määratakse järjekindlalt, laeva lipuriigist sõltumata, tuleb teha sidusrühmadele ja üldsusele kättesaadavaks, kaitstes seejuures täiel määral asjaosaliste privaatsust; |
| --- | --- |

75.

o

o o

| 76. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

76.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0083.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0307.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0222.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/152 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/152

---

P8_TA(2016)0408

Kesk- ja Ida-Euroopa transporditaristu ühenduste ja juurdepääsetavuse parandamine

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Kesk- ja Ida-Euroopa transporditaristu ühenduste ja juurdepääsetavuse parandamise kohta (2015/2347(INI))

(2018/C 215/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (1),

| — | võttes arvesse oma 2. detsembri 2015. aasta resolutsiooni säästva linnalise liikumiskeskkonna kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. detsembri 2015. aasta resolutsiooni säästva linnalise liikumiskeskkonna kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni piirkondlike lennujaamade ja lennuteenuste tuleviku kohta ELis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. mai 2012. aasta resolutsiooni piirkondlike lennujaamade ja lennuteenuste tuleviku kohta ELis (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 170, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 170,

| — | võttes arvesse määrust (EL) nr 1315/2013 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EL) nr 1315/2013 (4),

| — | võttes arvesse määrust (EL) nr 1316/2013 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EL) nr 1316/2013 (5),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 2015. aasta märtsis avaldatud aruannet liiklusohutuse kohta Euroopa Liidus (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 2015. aasta märtsis avaldatud aruannet liiklusohutuse kohta Euroopa Liidus (6),

| — | võttes arvesse Doonau äärsete riikide ministrite 3. detsembri 2014. aasta kohtumise järeldusi Doonau ja selle laevatatavate lisajõgede siseveeteede taristu mõjusa taastamise ja hooldamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Doonau äärsete riikide ministrite 3. detsembri 2014. aasta kohtumise järeldusi Doonau ja selle laevatatavate lisajõgede siseveeteede taristu mõjusa taastamise ja hooldamise kohta (7),

| — | võttes arvesse 3. märtsi 2016. aasta Łańcuti deklaratsiooni Karpaatides transpordialase koostöö tugevdamise ning Via Carpatia arendusega jätkamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. märtsi 2016. aasta Łańcuti deklaratsiooni Karpaatides transpordialase koostöö tugevdamise ning Via Carpatia arendusega jätkamise kohta (8),

| — | võttes arvesse Berliini protsessi, 2014. aasta Lääne-Balkani riikide konverentsi, 2015. aasta Viini tippkohtumist ja 2016. aasta Pariisi konverentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Berliini protsessi, 2014. aasta Lääne-Balkani riikide konverentsi, 2015. aasta Viini tippkohtumist ja 2016. aasta Pariisi konverentsi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Doonau piirkonna strateegia tegevuskava (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Doonau piirkonna strateegia tegevuskava (SEC(2010)1489),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia tegevuskava (SWD(2015)0177), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia tegevuskava (SWD(2015)0177),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A8-0282/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A8-0282/2016),

| A. | arvestades, et transporditaristu ühenduvus ja juurdepääsetavus mõjutab tugevalt ELi ja selle piirkondade majanduskasvu, majanduse konkurentsivõimet, tööhõivet ja territoriaalset ühtekuuluvust; arvestades, et Kesk- ja Ida-Euroopa moodustavad Euroopa ühtsest turust olulise osa, millel on potentsiaali investeeringute ligitõmbamiseks ja kogu ELi majanduskasvu hoogustamiseks, ning arvestades, et eranditult kõik transpordiliigid peaksid aitama parandada konkurentsivõimet, koostalitlusvõimet ja üleminekut keskkonnasõbralikkusele, et aidata paremini kaasa ühtse turu arengule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et transporditaristu ühenduvus ja juurdepääsetavus mõjutab tugevalt ELi ja selle piirkondade majanduskasvu, majanduse konkurentsivõimet, tööhõivet ja territoriaalset ühtekuuluvust; arvestades, et Kesk- ja Ida-Euroopa moodustavad Euroopa ühtsest turust olulise osa, millel on potentsiaali investeeringute ligitõmbamiseks ja kogu ELi majanduskasvu hoogustamiseks, ning arvestades, et eranditult kõik transpordiliigid peaksid aitama parandada konkurentsivõimet, koostalitlusvõimet ja üleminekut keskkonnasõbralikkusele, et aidata paremini kaasa ühtse turu arengule;

| B. | arvestades, et transporditaristu ühenduvuse ja juurdepääsetavuse parandamine Kesk- ja Ida-Euroopas aitab saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärke, eelkõige seoses soovitava majandusarenguga piirialadel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et transporditaristu ühenduvuse ja juurdepääsetavuse parandamine Kesk- ja Ida-Euroopas aitab saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärke, eelkõige seoses soovitava majandusarenguga piirialadel;

| C. | arvestades, et ELi kesk- ja idaosa enamikes piirkondades on transporditaristu teiste Euroopa piirkondadega võrreldes praeguseni arengus mahajäänud, ning arvestades, et Kesk- ja Ida-Euroopa vähearenenud transporditaristu kõrval eksisteerib Euroopa südames maailma üks tihedamaid ja arenenumaid võrgustikke; arvestades, et kodanikud ootavad, et liikmesriigid teeksid ELi toel taristu parandamiseks koostööd; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi kesk- ja idaosa enamikes piirkondades on transporditaristu teiste Euroopa piirkondadega võrreldes praeguseni arengus mahajäänud, ning arvestades, et Kesk- ja Ida-Euroopa vähearenenud transporditaristu kõrval eksisteerib Euroopa südames maailma üks tihedamaid ja arenenumaid võrgustikke; arvestades, et kodanikud ootavad, et liikmesriigid teeksid ELi toel taristu parandamiseks koostööd;

| D. | arvestades, et suur osa Kesk- ja Ida-Euroopas ühistransporti tehtud investeeringutest on tulnud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, ning arvestades, et ka Euroopa ühendamise rahastu on oluline rahastamisvahend piirkonna transporditaristu edasiseks arendamiseks TEN-T põhivõrgu transpordikoridoride raames; arvestades, et napp haldussuutlikkus liikmesriikide, piirkondade ja kohaliku tasandi haldusasutustes võib tähendada, et ELi vahendite kasutussuutlikkus on väike, mistõttu ei ole Kesk- ja Ida-Euroopas ning mujalgi asuvad ELi liikmesriigid eri põhjustel (näiteks ebapiisava ettevalmistuse või vähese tõhususe tõttu) alati suutnud ELi rahalisi vahendeid maksimaalselt ära kasutada; arvestades, et arvukamate heade projektide esilekerkimiseks ning avaliku sektori asutuste abistamiseks ELi rahaliste vahendite haldamisel tuleks suutlikkust suurendada ja pakkuda tehnilist abi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suur osa Kesk- ja Ida-Euroopas ühistransporti tehtud investeeringutest on tulnud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, ning arvestades, et ka Euroopa ühendamise rahastu on oluline rahastamisvahend piirkonna transporditaristu edasiseks arendamiseks TEN-T põhivõrgu transpordikoridoride raames; arvestades, et napp haldussuutlikkus liikmesriikide, piirkondade ja kohaliku tasandi haldusasutustes võib tähendada, et ELi vahendite kasutussuutlikkus on väike, mistõttu ei ole Kesk- ja Ida-Euroopas ning mujalgi asuvad ELi liikmesriigid eri põhjustel (näiteks ebapiisava ettevalmistuse või vähese tõhususe tõttu) alati suutnud ELi rahalisi vahendeid maksimaalselt ära kasutada; arvestades, et arvukamate heade projektide esilekerkimiseks ning avaliku sektori asutuste abistamiseks ELi rahaliste vahendite haldamisel tuleks suutlikkust suurendada ja pakkuda tehnilist abi;

| E. | arvestades, et töö intensiivistamine selliste oluliste projektide nagu Via Carpatia ja Rail Baltica puhul, samuti Ida-Euroopa – Vahemere idaosa põhivõrgu koridori, Läänemere – Aadria mere põhivõrgu koridori, Aadria ja Joonia mere koridori ning Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vahelise transpordikoridori arendamine annaks olulise stiimuli transporditaristu ühenduvuse ja juurdepääsetavuse suurendamiseks ELi kesk- ja idaosas; arvestades, et liitu mittekuuluvate naaberriikide ning Kesk- ja Ida-Euroopas asuvate ELi liikmesriikide tihedamate suhete toetamine, muu hulgas raudteetranspordi ja -taristu vallas, aitab parandada rongiühendust Euroopa Liidu, naaberriikide ja -piirkondade ning Aasia vahel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et töö intensiivistamine selliste oluliste projektide nagu Via Carpatia ja Rail Baltica puhul, samuti Ida-Euroopa – Vahemere idaosa põhivõrgu koridori, Läänemere – Aadria mere põhivõrgu koridori, Aadria ja Joonia mere koridori ning Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vahelise transpordikoridori arendamine annaks olulise stiimuli transporditaristu ühenduvuse ja juurdepääsetavuse suurendamiseks ELi kesk- ja idaosas; arvestades, et liitu mittekuuluvate naaberriikide ning Kesk- ja Ida-Euroopas asuvate ELi liikmesriikide tihedamate suhete toetamine, muu hulgas raudteetranspordi ja -taristu vallas, aitab parandada rongiühendust Euroopa Liidu, naaberriikide ja -piirkondade ning Aasia vahel;

| F. | arvestades, et hästi välja arendatud piiriülesed transpordiühendused on äärmiselt tähtsad piirkondliku konkurentsivõime jaoks ja VKEde piirialadele laienemise toetamise seisukohast, eelkõige seoses ühistranspordiga, sest sellised ühendused toetavad majanduslikult haavatavate elanikkonnarühmade sotsiaalset kaasamist; arvestades, et paljudes ELi Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides puudub endiselt hea transpordiühendus ning eelkõige piiriülene raudteeühendus; arvestades, et eri transpordiliikide vähetõhusate ühenduste ning põhi- ja üldtranspordi vaheliste võrgurajatiste puudumise tõttu on eri transpordiliikide koostalitlusvõime ebapiisav, kuigi selline koostalitlusvõime vähendaks hindu nii tarbijate kui ka kaubaveo jaoks, muudaks transporditeenused paindlikumaks ning aitaks ka lahendada keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid probleeme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hästi välja arendatud piiriülesed transpordiühendused on äärmiselt tähtsad piirkondliku konkurentsivõime jaoks ja VKEde piirialadele laienemise toetamise seisukohast, eelkõige seoses ühistranspordiga, sest sellised ühendused toetavad majanduslikult haavatavate elanikkonnarühmade sotsiaalset kaasamist; arvestades, et paljudes ELi Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides puudub endiselt hea transpordiühendus ning eelkõige piiriülene raudteeühendus; arvestades, et eri transpordiliikide vähetõhusate ühenduste ning põhi- ja üldtranspordi vaheliste võrgurajatiste puudumise tõttu on eri transpordiliikide koostalitlusvõime ebapiisav, kuigi selline koostalitlusvõime vähendaks hindu nii tarbijate kui ka kaubaveo jaoks, muudaks transporditeenused paindlikumaks ning aitaks ka lahendada keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid probleeme;

| G. | arvestades, et transporditaristu kooskõlastatud parandamine võib avaldada positiivset mõju keskkonnale ja transpordi energiatõhususele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et transporditaristu kooskõlastatud parandamine võib avaldada positiivset mõju keskkonnale ja transpordi energiatõhususele;

Horisontaalsed tahud

| 1. | rõhutab vajadust tugevdada ELi kesk- ja idaosadesse suunduva, sealt väljuva või selles piires asuva transporditaristu ühenduvust ja juurdepääsetavust, võttes arvesse majanduslikke vajadusi ja säästva arengu põhimõtteid; kordab, et üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) eesmärkideks on puuduvate ühenduste rajamine, kitsaskohtade kõrvaldamine ning reisijate ja kauba jaoks sujuvate ühenduste loomine pikamaa- ja piirkondliku transpordi jaoks eeskätt piiriülestes piirkondades; on seisukohal, et ELi rahaliste vahendite kasutamine peab vastama piirkonnas TEN-T põhivõrgu 2030. aastaks väljaehitamisega seotud tegelikele investeerimisvajadustele; märgib, et lisaks uue taristu loomisele peab EL investeerima ajakohastamisse ja praeguse transporditaristu väljaehitamisse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toonitab, kui tähtis on, et liikmesriigid kavandaksid projekte koordineeritult, kooskõlastades neid nii teiste riikidega kui ka oma riigi piires, võttes võimalikult suurel määral arvesse riiklikke transpordi valdkonna üldkavasid ja koordineerides meetmeid ka kandidaatriikidega, viies läbi realistlikud transpordivajaduste hindamised kooskõlas transporti käsitleva ELi valge raamatuga, analüüsides kulusid ja tulusid ja konsulteerides sidusrühmadega; märgib, et transpordi arengu üldkavade koostamise eeltingimus on aidanud liikmesriikidel transpordivaldkonna investeeringuid prioriseerida; leiab, et komisjoni vastutavad talitused peavad neid üldkavasid hindama ja neile järelmeetmed tagama, et need vastaksid ka ELi eesmärkidele ja prioriteetidele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | soovitab tungivalt kasutada piirkondadevahelise piiriülese transpordi edendamiseks ja nn pudelikaelte likvideerimiseks paremini olemasolevaid piirkondliku koostöö meetmeid ja vahendeid, nagu Euroopa territoriaalne koostöö (ETK), Interreg ja eelkõige Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused (ETKRid); |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et makropiirkondlikud ELi strateegiad, näiteks Läänemere, Doonau jõe ning Aadria ja Joonia mere piirkonna suhtes juba kehtestatud strateegiad ning Karpaatide piirkonna ja Musta mere piirkonna võimalikud tulevased strateegiad pakuvad innovatiivset juhtimisraamistikku lahenduste leidmiseks transpordialastele keerdküsimustele, mida liikmesriigid üksi lahendada ei suuda, ning võimaldavad tagada paremad transporditingimused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kiiduväärseks algse TEN-T põhivõrgu koridoride 2015. aasta töökavade täitmist ning uute kaartide heakskiitmist, millega laiendatakse TEN-T võrku edasi Lääne-Balkani riikidesse; rõhutab, et põhivõrgu rakendamine peaks ka stimuleerima tervikliku võrgu väljaarendamist, eelkõige ühenduste puhul, millel on piiriülene tähtsus ja mis mõjutavad koridoride ühendamist; rõhutab, kui olulised on linnatranspordisõlmed, mis mängivad suurt rolli transpordivoogude tõhustamises nii reisijate kui ka kaubaveo jaoks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonna ja ülejäänud Euroopa vahelist ebavõrdsust taristu arendamise ja kvaliteedi küsimuses on võimalik vähendada selge, konkreetse ja integreeritud üleliidulise strateegiaga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab komisjonile meelde transpordipoliitikat aastani 2020 ja seda käsitleva 2011. aasta valge raamatu kohaseid kohustusi – selles võeti vastu 40 konkreetsest meetmest koosnev rakenduskava konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa Euroopa transpordisüsteemi väljatöötamiseks; tuletab meelde, et üks selle pikaajalisi eesmärke on suunata 2030. aastaks 30 % ning 2050. aastaks rohkem kui 50 % üle 300 km pikkustest maanteevedudest ümber raudteele või veeteedele, vähendades sellega märkimisväärselt liiklust Kesk- ja Ida-Euroopas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et transpordisõlmede rajamine on pikamaa-, piirkondliku ja linnatranspordi ühendamise seisukohast ülioluline, sest see edendab tõhusust, koostalitlusvõimet ja ettevõtluse piirkondlikku arengut, kusjuures ära ei tohiks unustada ka digiteerimisega seonduvaid suuri võimalusi logistilise ahela tulemuslikkuse parandamisel (sh andmete kõikidele sidusrühmadele kättesaadavaks tegemine (andmete jagamine), et töötada välja uusi teenuseid ja tavasid); |
| --- | --- |

8.

| 9. | toonitab, et maanteetaristu ehitamisel ja ajakohastamisel Kesk- ja Ida-Euroopas peaks asjakohastel juhtudel arvesse võtma ka jalgratturite vajadusi; toonitab, kui oluline on luua Kesk- ja Ida-Euroopas jalgratturitele mõeldud taristu, mis suurendab nende ohutust, vähendab liiklusõnnetuste ohvrite arvu ning parandab ELi elanike elukvaliteeti ja tervist; rõhutab, et EuroVelo jalgrattateede võrgustik, eriti selle 13. rada (raudse eesriide rada), Ida-Euroopa rada ning Atlandi ookeani ja Musta merd ühendav rada pakuvad koos raudteeühendustega kombineerituna huvitavaid võimalusi turismi valdkonnas tegutsevatele Kesk- ja Ida-Euroopa makropiirkonna VKEdele, mistõttu tuleks seda võrgustikku ka edendada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide majandusarengu sidususe edendamine ELi lääne-, kesk- ja idaosades nõuab suuri investeeringuid; toonitab, et Euroopa ja liikmesriikide ametiasutuste vahel on vaja suuremat koordineerimist, eelkõige mis puutub TEN-T põhivõrgu väljaehitamisse; tuletab siiski meelde, et Euroopa tasandil vajaliku koordineerimise puhul tuleb arvesse võtta liikmesriikide konkreetseid mureküsimusi ning nende majandus- ja sotsiaalkindlustussüsteemide, aga ka taristu kvaliteedi erinevusi ja demograafilisi muutusi; toonitab, et paremini toimiv raudteesektor pakub töökohtade loomise võimalusi; nõuab kaupade ja teenuste liikumist takistavate kõikide meelevaldsete tõkete kõrvaldamist ning nõuab samuti, et riigid hoiduksid selliseid tõkkeid loomast; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama Euroopa ühendamise rahastu, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ning Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga rahastamisvahendite koostoime ja täiendavuse transporditaristu projektide rakendamisel ELi kesk- ja idaosas, et parandada arvestatavalt nende kasutamist ja mitmekesistamist; toonitab vajadust vahetada ja levitada kogemusi ja teadmisi eri rahastamisvahenditest rahastatavate projektide (nn segarahastamine) ettevalmistamise ja rakendamise kohta; tuletab meelde, kui tähtis on kasutada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) vahendeid aegsasti, et edendada turustatavaid, elujõulisi ja turupõhiseid projekte; nõuab tungivalt, et komisjon, EIP ja Euroopa investeerimisnõustamise keskus intensiivistaksid oma tööd projektide eestvedajatega Kesk- ja Ida-Euroopas, et tagada EFSI vahendite kasutamine innovatiivsete ja jätkusuutlike transpordiliikidega seotud kvaliteetsete taristuprojektide jaoks; rõhutab, kui oluline on EFSI igasuguste transporditaristu projektide arendamise jaoks; märgib, et siiani on enamik taristuprojekte, mida kavatsetakse rahastada EFSI vahenditega, paiknenud Lääne-Euroopas; palub seetõttu seoses EFSIga, et komisjon ergutaks investoreid toetama Kesk- ja Ida-Euroopa transporditaristu projektidele keskenduvaid projektiplatvorme; rõhutab, kui oluline on ühtekuuluvuspoliitika rahastamine Kesk- ja Ida-Euroopa riikide transporditaristu arengu jaoks, sest selle kvaliteet jääb sageli kõvasti alla Lääne-Euroopa transpordivõrkude omale, ning nõuab seda silmas pidades vajalike ressursside ja piisavate rahaliste vahendite eraldamist järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et Ühtekuuluvusfondist paigutati Euroopa ühendamise rahastusse ümber 11 305 500 000 eurot, et kasutada seda Ühtekuuluvusfondist toetust saavate liikmesriikide transpordisektoris; rõhutab, et olukordades, kus investeeringuid tehakse pigem poliitilistel kaalutlustel kui ärihuvidest lähtudes, tuleks praegust kasutussuutlikkuse määra arvestades kõigi nende olemasolevate rahastamisvahendite kasutamist eelistada kolmandate isikute investeeringute kaasamisele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub, et Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriigid tagaksid ELi vahendite kasutamisel suure läbipaistvuse ja tiheda kontrolli ning avaldaksid nende eraldamise kohta üksikasjad nii ruttu kui võimalik; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib tähelepanu võimalustele, mida pakuvad avaliku ja erasektori partnerluse hübriidprojektid, mis ühendavad taristuinvesteeringuteks eraldatavad ELi toetused (kuni 85 % kõikidest abikõlblikest kuludest), avaliku sektori rahastamise (kaasrahastamise kujul, mis tähendab, et toetusesaaja peab ise samuti panustama) ja eraettevõtluse vahendid; toonitab samal ajal, et ELi vahendid ja eelarvelised ressursid aitavad suurendada investeeringute usaldusväärsust, sest need vähendavad riske erasektori jaoks; juhib tähelepanu sellele, et samal ajal saab erasektor kasu stabiilsetest, pikaajalistest lepingutest, mis ei sõltu riigisisestest majanduslikest, poliitilistest ja eelarvelistest kõikumistest; ergutab seetõttu liikmesriike kasutama võimaluse korral avaliku ja erasektori partnerlusi, mis võivad olla taristusse investeerimiseks soodsad lahendused, võttes eelkõige arvesse ühest küljest seda, et keerukate taristuprojektide rakendamine nõuab suuri kulutusi ja sellest saadav tulu on väike, ning teisest küljest soovi tagada kvaliteetsete avalike teenuste tõhus pakkumine; palub sellega seoses, et komisjon annaks Kesk- ja Ida-Euroopas asuvatele liikmesriikidele tehnilist abi, võttes arvesse asjaolu, et mõnedel nendest riikidest on rahastamisvahendite kasutamise ja erasektori suurprojektidesse kaasamisega vähe kogemusi; palub samuti, et komisjon teeks koostööd riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega ning esitaks korrapäraselt ülevaateid transpordiprojektide kohta koos neile ELi eri vahenditest kaasrahastamiseks eraldatud vastavate summadega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil ja liikmesriikidel optimeerida ja lihtsusta hankemenetlusi, anda välja suunised avaliku ja erasektori partnerluste kohta, tagada piisav riigiabi raamistik ja lihtsustada loamenetlusi, et hõlbustada transpordiprojektide rakendamist, eelkõige piiriüleste projektide puhul; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid saab kasutada Kesk- ja Ida-Euroopa piiriäärsetel aladel puuduvate ühenduste väljaehitamiseks ning olemasoleva infrastruktuuri tugevdamiseks, et tagada täielik juurdepääs ühtsele turule ja soodustada veelgi majanduskasvu; rõhutab sellega seoses, et kuna transport on regionaalarengu võti, on piisav ja nõuetekohaselt rahastatud kohalik infrastruktuur majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse põhiline ja vältimatu eeltingimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid saaks kasutada ka vahendusasutuste ja toetusesaajate haldussuutlikkuse suurendamiseks, kuna ilma selleta võiks ELi toetus selle piirkonna transpordivaldkonna investeeringutele ohtu sattuda; märgib, et selles osas on eriti kasulikuks osutunud abimehhanism JASPERS ning seetõttu võiks lisaks mehhanismi jätkamisele kaaluda sellele püsivama institutsioonilise kuju andmist; märgib, et Euroopa investeerimisnõustamise keskuse kaudu pakutav tehniline abi peaks aitama avaliku ja erasektori projektide elluviijatel luua stabiilne töökava teostamisvalmis ja hästi struktureeritud projektidest, et kasutada rahastamisvahendeid pika ajavahemiku jooksul; tuletab meelde, et Euroopa põhivõrgukoridoride koordinaatoritel on poliitiline mandaat, kuid puudub piisav haldussuutlikkus; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid selliste ressursside riigi tasandil juhtimise optimeerimiseks, et vältida tarbetut bürokraatiat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjonil ja Euroopa Investeerimispangal teha paremat koostööd ja koordineerida oma pingutusi, et tagada transpordi infrastruktuuri rahastamise küsimuses laialdane konsulteerimine kõigi sidusrühmadega, parimate tavade vahetamine, rahastamisvahendite edendamine ja potentsiaalsete projektide varajane kaardistamine, ning palub anda selle kohta parlamendile korrapärast teavet; rõhutab, et kõiki meetmeid, mis puudutavad transporditaristu ühenduvuse ja juurdepääsetavuse parandamise projekte, tuleks pidada eriti kiireloomuliseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | julgustab piirkondi ja liikmesriike võtma vastu meetmeid või jätkama meetmetega, mis aitavad liikuda keskkonnasõbralikumate transpordivõimaluste suunas; julgustab kasutama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid projektide jaoks, mille eesmärk on tekitada nõudlust avalike ja säästvamate transpordivõimaluste järele, näiteks lihtsustatud piletimüük piiriületusel ja investeeringud elektrisõidukite laadimispunktide süsteemidesse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et sama suurt tähelepanu tuleks pöörata Euroopa TEN-T võrgu ida-lääne ja põhja-lõuna suunalistele transpordikoridoridele, mis võivad aidata kaasa asjaomaste riikide majanduse arengule, sest luuakse uusi võimalikke töökohti VKEdes, idufirmades, kaubanduses, teaduses, uurimistegevuses ja tehnoloogia vallas, kusjuures samal ajal suurendatakse liiklusohutust ja vähendatakse transpordikulusid; tõstab esile, kui olulised on mitmeliigilisus ja transpordisektori innoveerimine selleks, et arendada kaubandust, turismi ja keskkonnakaitset, ning toetab siseveeteede lisamist mitmeliigilise logistika ahelasse, kuna kõikide transpordiliikide vahelised ühendused aitavad kaasa piirkonna majanduse arengule ja vähendavad transpordisüsteemis kitsaskohti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab kiiduväärseks TEN-T võrgu laiendamist Lääne-Balkani riikidesse; palub komisjonil tagada Lääne-Balkani läbirääkijariikide integreerimine üleeuroopalisse transpordivõrku ning koostöö tegemist Ukraina, Moldova ja teiste naaberriikidega (sh Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vahelisse transpordikoridori kuuluvate riikidega) transpordiühenduste küsimuses; rõhutab, kui oluline on kohandada finantskriteeriume nii, et läbirääkijariigid ja kandidaatriigid saaksid rohkem kasu ELi rahastamisvahenditest, eriti piiriüleste projektide puhul; rõhutab, et investeeringuid (eriti ühinemiseelse abi rahastamisvahendist ja Lääne-Balkani investeerimisraamistiku vahenditest) ja liikluse optimeerimise meetmeid tuleks koordineerida piirkondlikul tasandil, et aidata kaasa põhivõrgu laiendamisele piirkonnas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on veendunud, et ELi kesk- ja idaosa transporditaristu ja ühenduvuse parandamine on tähtis vahend liidu idapiiril ja Lääne-Balkani piirkonnas stabiilsuse, majanduse arengu, piirkondliku koostöö ja julgeoleku suurendamiseks ning transporditingimuste ülespoole ühtlustamiseks siseturul; toonitab sellega seoses, kui oluline on Ida-Euroopa – Vahemere idaosa põhivõrgu koridor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, kui absoluutselt vajalik on säilitada ELi transpordisüsteemi tõhusaks ja kulutõhusaks toimimiseks Schengeni süsteem, mis põhineb kaupade, teenuste ja isikute vabal liikumisel avatud sisepiirideta alal; tuletab meelde, et komisjon nõudis juba 2011. aasta juunis tungivalt, et kõik liikmesriigid võtaksid vastu otsuse Schengeni ala laiendamise kohta Bulgaariasse ja Rumeeniasse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab vajadust parandada ühenduvust ja transporditaristu juurdepääsetavust, et edendada turismi arengut ELis; rõhutab, et ulatuslikum ja tõhusam Euroopa transpordivõrk on turismisektori jaoks oluline küsimus, sest see aitab piirkondi turistidele huvipakkuvamaks muuta; on seisukohal, et Kesk- ja Ida-Euroopa riikides on turismisektori arendamise potentsiaal tohutu ning seda võiks transporditaristu edasise arendamise abil paremini ära kasutada; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu soodsale keskkonna- ja majandusmõjule, mida tekitab eri transpordiliikide ühendamisega loodav sünergia, pidades silmas nende valdkondade iseloomulike tugevuste paremat ärakasutamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et Kesk- ja Ida-Euroopas kombineeritud transpordisüsteemi väljatöötamine eeldab kaubaveotingimuste parandamist raudteekoridorides ning üldiselt juurdepääsetavate ühendveoterminalide rajamise toetamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | peab äärmiselt kasulikeks rahvusvahelisi taristuprojekte, nagu uus siididee, sest need aitavad Kesk- ja Ida-Euroopal maailmamajanduse potentsiaalist paremini kasu lõigata; on seisukohal, et tänu soodsale geograafilisele asukohale võib Kesk- ja Ida-Euroopast saada oluline Euroopa ja Aasia vaheline logistikakeskus ja kommunikatsioonisõlm; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toonitab, et transpordivõimaluste parem juurdepääsetavus Kesk- ja Ida-Euroopas ning sellega seotud investeeringud peaksid andma tõuke ka kohalike firmade ja ettevõtete arengule; juhib tähelepanu sellele, et hankemenetlustes ja projektide rakendamisel tuleks arvestada ka VKEdega; palub, et komisjon pööraks rohkem tähelepanu sellele, et projektidesse kaasatud suured töövõtjad ja alltöövõtjad tegelevad ebaausa koostööga, mille tõttu kannatavad väga sageli kõige vähem kvalifitseeritud töötajad; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kordab, et Kesk- ja Ida-Euroopa jaoks taristulahendusi kavandades tuleb arvesse võtta ka nende inimeste vajadusi, kes elavad hõredalt asustatud ja raskesti juurdepääsetavates piirkondades, näiteks mägipiirkondades; kordab, et transpordivõimaluste vähene juurdepääsetavus võib põhjustada sotsiaalset tõrjutust, ning palub, et komisjon võtaks arvesse ka nende inimeste vajadusi, kes kasutavad kohalikke transpordimarsruute; toonitab, et transpordiühenduste kasulikkuse hindamisel ei saa võtta ainsaks kriteeriumiks nende tulusust; |
| --- | --- |

29.

Maanteetransport

| 30. | tuletab meelde, et piiriüleste teede arendamine täidab piirialadel tähtsat rolli elanikkonna ja ettevõtete vahelise koostöö soodustamisel; palub, et liikmesriigid jätkaksid maanteede ajakohastamist, puuduvate ühenduste loomist, ohutute ja juurdepääsetavate parkimisvõimaluste rajamist ning piirkondlike ja kohalike võrkude ühendamist TEN-T võrguga, sest TEN-T võrku kuulumine on piirkonnakeskuste majanduskasvu seisukohast äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab vajadust tagada ELis õiglased teemaksusüsteemid; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikidele tuleb eelnimetatud süsteemide kehtestamisel anda nende erinevuste arvessevõtmiseks teatav paindlikkus, kuid seejuures tuleb säilitada piisav tehniline koostalitlusvõime; kordab, et need süsteemid tuleks välja töötada koostöös ettevõtlusringkondade ja ärieesmärgil maanteekasutajatega ning viimatinimetatutele ei tohiks kehtestada täiendavaid või ebaproportsionaalseid tasusid, mis muudaksid nende äritegevuse vähem tulusaks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema kiireloomulise vajadusega arendada piki ELi idapiiri kulgevat teetaristu võrgustikku, mis algab Eestist ja kulgeb läbi Läti, Leedu, Poola, Slovakkia, Ungari, Rumeenia ja Bulgaaria ning lõpeb Kreekas; on seisukohal, et selliste jõupingutuste aluseks tuleks võtta juba ammu Via Carpatia projekti raames tehtud kavad (asjaomaste riikide esindajad allkirjastasid 3. märtsil 2016. aastal Varssavis seda projekti käsitleva deklaratsiooni, milles käsitleti transpordikoridori loomisel tehtavat täiendavat koostööd ja marsruudi ajakohastamist); on seisukohal, et Via Carpatia ehitamisega tekib ELi äärepoolsematel piirkondadel võimalus kiiremalt areneda ning ELi arenenumatele piirkondadele kiiremini järele jõuda; juhib tähelepanu sellele, et transpordikoridori loomine stimuleerib ka investeerimist ja ettevõtluse arengut ning parandab kogu ELi julgeolekut, pidades eelkõige silmas Ukrainas kestvat relvakonflikti; on arvamusel, et tuleks uurida võimalust avada Reini-Doonau koridor Via Carpatia tee kaudu ELi põhjaossa, ning on veendunud, et Via Carpatiale tuleks eraldada sobivad eelarvevahendid; nõuab seetõttu Via Carpatia projekti lisamist TEN-T põhivõrku, et tagada piisav ELi rahastamine; ergutab ka liikmesriike looma selle projekti jaoks rahastamisvõimalusi, kasutades selleks ära kõiki võimalikke rahastamisvahendeid, nagu Euroopa ühendamise rahastut ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kinnitab, et maanteetaristu kvaliteet mõjutab otseselt liiklusohutust; on seetõttu seisukohal, et liiklusohutust tuleks hinnata ka maanteetaristu ehitamisel; väljendab muret selle pärast, et liiklusõnnetuste põhjustatud surmajuhtumite ja tõsiste vigastuste esinemissagedus on mitmes Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriigis endiselt küllaltki kõrge; rõhutab, et liiklusohutuse parandamise meetmeid tuleks liikmesriikide ja ELi tasandil rohkem propageerida; on arvamusel, et Kesk- ja Ida-Euroopas asuvates liikmesriikides tuleks ette näha piisavad eelarvevahendid ka taristu taastamise projektidele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et transpordisektori ohutus ja jätkusuutlikkus on taristu loomisel esmatähtsad prioriteedid; palub seetõttu, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid kõikide transpordiliikide puhul veelgi digiteerimist ja automatiseerimist; nõuab, et taristu investeerimisprojektid hõlmaksid transpordilahendusi, mille abil vähendada liiklusõnnetuste põhjustatud surmajuhtumite või tõsiste vigastuste esinemissagedust, ning et arvesse võetaks ka suure liikluskoormusega teede lähedal elavate inimeste vajadusi; |
| --- | --- |

34.

Raudteetransport

| 35. | rõhutab, kui tähtis on ELi kesk- ja idaosade raudteetranspordi sidusa ja jätkusuutliku kasvu ja ühtekuuluvuse jaoks raudteekoridoride ehitamine, ajakohastamine ja säilitamine; toonitab, et raudteel on kliimamõju, õhusaaste ja liiklusõnnetuste vähendamisel oluline roll, ning eeldab, et sellistel jõupingutustel on positiivne mõju tööstuse arengule, kaubavedude logistikale, avalike teenuste kvaliteedile ja reisijate liikuvuse kindlusele; palub, et liikmesriigid kaotaksid piiriülesed ja riigisisesed kitsaskohad ning suurendaksid tegevussuutlikkust, et saavutada 2011. aasta transpordialases valges raamatus aastateks 2030 ja 2050 seatud vahe-eesmärgid teistele transpordiliikidele ülemineku vallas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et teatavates Kesk- ja Ida-Euroopa piirkondades on olemas arvestatav raudteevõrk, mis vajab aga kiiremas korras taristu ajakohastamist, kusjuures seda tuleb teha enne, kui selle olukord veelgi halveneb ja võrgus tegevus lõpetatakse; laidab liiga vähest investeerimist piiriülestesse raudteeliinidesse ja raudtee-reisijateveo teenuste vähesust paljudel piirialadel; kutsub liikmesriike üles taastama puuduvaid ühendusi või looma uusi ning kaotama kitsaskohti; teeb ettepaneku uurida raudteevõrku TEN-T tervikliku põhivõrgu kavandamismetoodika abil, et tuvastada võimalikud (eelkõige piiriülesed) lüngad ühendustes nii ELi liikmesriikide kui ka ELi mittekuuluvate naaberriikidega; ergutab liikmesriike tegema tihedat ja konstruktiivset koostööd selliste lünkade kaotamiseks ning territoriaalse integratsiooni ja ühtekuuluvuse parandamiseks; palub, et komisjon annaks kõikidele sellistele jõupingutustele tõhusat rahalist abi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kordab, et toetab Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) kasutuselevõttu kõikides TEN-T põhivõrgu koridorides; on veendunud, et ERTMSi täielik ja kiire kasutuselevõtt peab olema ELi absoluutne prioriteet, et luua täielikult koostalitlusvõimeline, toimiv, tõhus ja atraktiivne Euroopa raudteepiirkond, mis suudaks võistelda teiste transpordiliikidega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub, et liikmesriigid võtaksid vastu selged ja pikaajalised raudteetranspordi arendamise strateegiad ning kõrvaldaksid kõik tõkked ELi rahastamise abil rakendatavate raudteeprojektide teelt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toonitab vajadust investeerida rohkem raudteede kvaliteedi parandamisse, et muuta need juurdepääsetavamaks ja atraktiivsemaks nii reisijate- kui ka kaubaveo jaoks ning suurendada raudteevedude osatähtsust teiste transpordiliikide seas vastavalt transporti käsitlevas ELi valges raamatus seatud kolmandale eesmärgile, mis puudutab üleminekut teistele transpordiliikidele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et sadamatest algavatel ja sadamatesse viivatel marsruutidel on vähe maantee- ja raudteevedude ühenduspunkte; tõstab esile, et enamik Ida-Euroopa lennuvälju asub raudteetaristu läheduses, mistõttu on integreerimine endiselt tehniliselt võimalik; palub, et komisjon toetaks täielikult mitmeliigiliste transpordiühenduste (maantee-raudtee-lennujaam) täiendavat integreerimist Kesk- ja Ida-Euroopas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub, et komisjon toetaks Kesk- ja Ida-Euroopa riikides jätkuvalt veeremisse investeerimist, sest see teeb võimalikuks raudteetranspordi potentsiaali taastamise nende riikide ühistranspordisüsteemides; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toonitab, et Euroopa raudteetranspordi taristu jätkusuutlik areng ei peaks piirduma üksnes võrgustiku rajamisega, vaid see peaks hõlmama ka hooldusmeetmeid, et see oleks ka pikas perspektiivis kulutõhus; on seisukohal, et hooldusmeetmete olulisust silmas pidades tuleks sellistele meetmetele eraldada märkimisväärne osa rahalistest vahenditest; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tõstab esile üldisi hüvesid, mida pakub Rail Baltica, mis on Põhjamere – Balti koridori üks esmatähtsaid projekte ning strateegiliselt ülioluline kõikide sellega seotud liikmesriikide ja kogu piirkonna jaoks alates Soomest (arvestades ka võimalikku Botnia laiendust), Eestist, Lätist, Leedust ja Poolast ning lõpetades Saksamaa, Hollandi ja Lõuna-Euroopaga; peab kiiduväärseks Rail Baltica projekti ehitamisel ja ettevalmistamisel tehtud edusamme ning märgib, et hea koostöö huvitatud ja osalevate riikide vahel on äärmiselt oluline selleks, et projekt edasiste viivituste ja tagasilöökideta edeneks, samuti selleks, et vältida võimalust, et projekti jaoks mõeldud rahalisi vahendeid ei suudeta kulukohustustega siduda; rõhutab, et kui Euroopa Komisjoni eeskirju ei järgita, jäädakse ELi kaasrahastamisest (ligikaudu 85 %) ilma ning tulevased rahastamistingimused ei ole nii soodsad kui praegused; nõuab tungivalt, et osalevad riigid tunnustaksid ja tugevdaksid RB Rail Joint Venture rolli nii ulatusliku rahvusvahelise projekti haldamise optimaalse asutusena, et nad esitaksid ELi rahastamise saamiseks ühised taotlused, jätkaksid nii ühiste kui ka siseriiklike avalike hangetega, koordineeriksid projektiga seotud tööd ning näitaksid lõpuks ka seda, et nad on võimelised koostööd tegema; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toonitab, kui oluline on konkurentsivõime ja tõhususe tõstmiseks algatus Shift2Rail, eriti kaubatranspordi valdkonnas, pidades silmas raudtee osakaalu aeglast kahanemist Euroopa kauba- ja reisijateveo turgudel; on seisukohal, et samuti tuleks investeerida raudteetranspordi kvaliteedi parandamisse kaubavedudel; peab kiiduväärseks ühiseid rahvusvahelisi algatusi, mis asjaomases piirkonnas asuvad liikmesriigid on teinud raudteetaristu arendamiseks ja ajakohastamiseks, näiteks uue raudtee-kaubavedude koridori nr 11 loomist (nn merevaigukoridor, mis ühendab Poola, Slovakkia, Ungari ja Sloveenia kaubandus- ja tööstuskeskusi ja milleks tehakse ühiselt jõupingutusi rahvusvaheliste kaubarongide läbilaskevõime osas); juhib tähelepanu asjaolule, et selliste projektidega edendatakse raudtee osatähtsust rahvusvaheliste kaubavedude valdkonnas, suurendatakse raudteetranspordi konkurentsivõimet ning tagatakse olemasoleva rahvusvahelise kaubavedude mahu optimeerimine; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et raudteesektori jaoks on ELi mitmesugustest programmidest võimalik leida palju eri rahastamisallikaid; on veendunud, et nende rahastamisallikate kasutuselevõtt ja tõhus kasutamine on äärmiselt oluline, võttes arvesse, et see avaliku sektori raha, mis liikmesriikide valitsused saavad raudteesse investeerida, on finantspiirangute tõttu tõsiselt limiteeritud; |
| --- | --- |

45.

| 46. | juhib tähelepanu Kesk- ja Ida-Euroopas reisijate piiriülese piirkondliku raudteetranspordi puhul tavapäraselt kasutatavatele lisatasudele, mis raudtee-ettevõtted sageli rahvusvaheliste piletihindade raames inimestele peale suruvad ning mis vähendavad piiriüleste raudteeliinide kasutamise atraktiivsust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toonitab vajadust tagada, et Kesk- ja Ida-Euroopa riigid ühendatakse Lääne-Euroopa kiirraudteevõrguga, et suurendada raudteetranspordi sektori konkurentsivõimet ja toetada piirkonna majanduse arengut; palub nii komisjonil kui ka liikmesriikidel toetada kiirraudteeühenduste piiriüleseid projekte kõikide TEN-T võrgu koridoride raames; |
| --- | --- |

47.

| 48. | toonitab vajadust toetada ühisprojekte ja investeerida ka ELi mittekuuluvatesse riikidesse, et luua võimalusi ELi vahendite abil ajakohastatud raudteetranspordikoridoride potentsiaali täiendavaks realiseerimiseks (näiteks ELi ja Aasia riikide vahelisteks ühendusteks); |
| --- | --- |

48.

Siseveeteed

| 49. | rõhutab siseveetranspordi tähtsust kulutõhusa ja säästva transpordivahendina mitmeliigilises transpordivõrgus ning kogu ELi hõlmavas logistikaahelas; peab seetõttu vajalikuks siseveetransporditaristu ajakohastamist reisijate ja kaupade vedamiseks ning selle muutmist teiste transpordiliikidega koostalitlusvõimelisemaks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib, et Kesk- ja Ida-Euroopal on märkimisväärne arengupotentsiaal siseveeteede ning jõe- ja meresadamate osas; on seisukohal, et seda potentsiaali saab kasutada ainult siis, kui järgitakse liidu õigustikku keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse ja vee kaitse vallas, kusjuures suurema tähelepanu pööramine sadamate ja raudtee kasutamisele võiks aidata toetada mitmeliigilise transpordi edendamise eesmärgi saavutamist selles piirkonnas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | peab kiiruväärseks programmi NAIADES loomist ja programmi NAIADES II jätkamist aastani 2020 ning toonitab, kui tähtsad on Euroopa siseveetranspordi strateegia ja tegevuskava; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on veendunud, et mitmeliigilisuse kasutamine siseveesadamates on nende majandusliku potentsiaali seisukohast äärmiselt tähtis; rõhutab, kui tähtis on sadamate teeninduspiirkondadesse kasutajate meelitamiseks see, et siseveetranspordi terminalidele ja transpordisõlmedele oleks piisav nn viimase lõigu juurdepääs ja et olemas oleksid transpordisõlmedega raudteeühendused; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab Doonau jõe rolli Doonau makropiirkonna peamise siseveetransporditeena; märgib, et piirkonna siseveetranspordi potentsiaali tuleks rohkem ära kasutada, ning kordab, et liikmesriigid peavad säilitama nende vastutusvaldkonda kuuluvate siseveeteede kasutatavuse; kutsub jõeäärseid riike üles tagama, et Doonau on jätkuvalt laevatatav, ning palub, et nad rakendaksid oma 2014. aastal heaks kiidetud üldkava faarvaateri taastamise ja hooldamise kohta, võttes samal ajal arvesse keskkonnaaspekte ning suhtudes erilise hoolega looduslike elupaikade, keskkonna, bioloogilise mitmekesisuse ja veekeskkonna säilitamisse ning hoides ja edendades selleks säästva põllumajanduse, kalanduse ja turismi valdkonnas tegutsevaid VKEsid; rõhutab, et ühendused Doonau ning Oderi ja Elbe vahel võiksid suurendada kogu piirkonna transpordi- ja kommunikatsioonisuutlikkust põhja-lõuna teljel, mis tooks kaasa töökohtade loomise ja VKEde arengu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ergutab liikmesriike suurendama oma jõupingutusi muude siseveetaristute laevatamistingimuste tõstmiseks ja IV klassi saavutamiseks, eriti TEN-T põhivõrku jäävates konkreetsetes jõeosades; rõhutab, et Elbe jõel on vaja tegeleda tingimuste arvestatava parandamisega, et saavutada selle täielik laevatatavus, mis on Ida-Euroopa – Vahemere idaosa koridori jaoks väga oluline; toonitab vajadust saavutada Oderi jõel IV klassi laevatamistingimused; märgib samuti, kui olulised on rahvusvahelised veeteed E40 ja E70 Kesk- ja Ida-Euroopa riikide paremaks integreerimiseks üleeuroopalisse siseveetranspordi marsruutide võrgustikku; rõhutab, et heade mitmeliigiliste ühenduste loomine nende veeteede ja Läänemere–Aadria mere TEN-T põhivõrgu koridori vahel aitaks märkimisväärselt suurendada ELi idapiirkondadesse investeerimise tõenäosust; |
| --- | --- |

54.

Meresadamad ja lennujaamad

| 55. | rõhutab, kui suur potentsiaal on merekiirteede kontseptsiooni raames ligitõmbava meretranspordi väljaarendamisel Läänemere, Musta mere ja Aadria mere sadamates; rõhutab, kui tähtis on suutlikkuse suurendamine energiasektoris, muu hulgas seoses säästvate kütustega laevatamiseks, ning tõhusate raudteeühenduste loomine sadamaid sisemaaga siduvatel ühendusteedel; |
| --- | --- |

55.

| 56. | juhib tähelepanu sellele, et muu merealune taristu ei tohi takistada säästvat sadamaarendust Läänemere, Aadria mere ja Musta mere piirkonnas; peab murettekitavaks, et selliste projektidega nagu Nord Stream jätkamine võib vähendada ja blokeerida piirkonda tehtavaid investeeringuid, eelkõige Läänemere piirkonnas; rõhutab, et veealuste torujuhtmete puhul tuleb võtta arvesse laevade süvisele kehtestatud nõudeid sadamate sissepääsudes; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on seisukohal, et meresadamad ja lennujaamad saavad kõige rohkem ELi kesk- ja idaosa majandusarengule kaasa aidata, kui nad on transpordisõlmed integreeritud mitmeliigilises transpordisüsteemis ja ühendatud kõrgvõimsusel toimiva raudteetaristuga; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tõstab esile, et Aadria mere põhjaosa sadamad peavad tugevdama koostööd, koordineerides piirkondlikul tasandil oma meetmeid merekaubanduse liiklusvoo ühiseks edendamiseks Aadria mere põhjaosas, ning integreerima Itaalia sadamad täielikult Sloveenia ja Horvaatia omadega (vastavalt Koper ja Rijeka); palub, et komisjon lisaks sellega seoses Rijeka sadama Läänemere–Aadria mere koridori, et võimaldada täielikku transpordiühenduse loomist Aadria mere põhjaosa meresadamate ning Kesk-Euroopa ja Läänemere vahel; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuletab meelde, et komisjon tuvastas hiljuti välja töötatud Euroopa lennundusstrateegias ühenduvusega seotud lünki; märgib aga, et välja pakutud lahenduste potentsiaal on piiratud, ning ergutab komisjoni jälgima lennuühendusi ELis, eriti Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnas, ja töötama välja uusi ettepanekuid lennutranspordi teenuste kättesaadavusel ilmnenud lünkade kõrvaldamiseks; on veendunud, et õhuühendusi selles ELi osas tuleb edasi arendada, sest EL13 ühenduvus on 7,5 korda madalam kui EL15 oma (9); väljendab muret selle pärast, et kuigi selle piirkonna lennujaamade taristut uuendatakse pidevalt, on suurem osa uutest lennuliinidest suunatud ainult lääne poole; palub, et komisjon analüüsiks, kas asjakohased õigusaktid on eesmärkide jaoks piisavad, ning teeks vajaduse korral ettepanekud uuteks algatusteks, et tagada Euroopa äärealade ja keskpiirkonna vahel piisav ühenduvus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et Kesk- ja Ida-Euroopas on lennuühendusi vähem ja need on kehvema kvaliteediga kui ELi lääneosas; juhib tähelepanu sellele, et need ühenduvuslüngad tuvastati komisjoni palvel läbi viidud sõltumatu analüüsi käigus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palub, et komisjon uuriks lennuühendusi liikmesriikides ja nende vahel ning kehtestaks meetmed, mille abil parandada tarbijatele pakutavate lennutranspordi teenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | märgib, kui suur on väikeste ja keskmise suurusega lennujaamade potentsiaal transpordi juurdepääsetavuse osas Kesk- ja Ida Euroopas, eriti ärireisijate ja turistide jaoks; kordab, et viimastel aastatel on Kesk- ja Ida-Euroopas ehitatud ja ajakohastatud palju piirkondlikke lennujaamu, kuid nende potentsiaali ei kasutata piisavalt ära, kuna puuduvad korralikud ühendused nende lennujaamade ja oluliste transporditelgede vahel; juhib tähelepanu vajadusele kasutada neid lennujaamu tõhusamalt ning selleks tuleb ehitada uusi maantee- ja raudteeühendusi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tunnistab piirkondlike ja kohalike lennujaamade mitmekesist rolli ELi kesk- ja idapiirkondade arengus ning majanduskasvu, kaubanduse, konkurentsivõime, kaasava liikuvuse ja turismi soodustamisel, aga ka puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele takistamatu juurdepääsu võimaldamisel; rõhutab, et piirkondlikud lennujaamad on piirkonna atraktiivsuse suurendamisel väga olulised; on seisukohal, et uute rajatiste puhul tuleb nõuetekohaselt hinnata liiklusnõudlust ja potentsiaali ning ELi vahendite kasutamist tuleb rangelt piirata majanduslikult elujõuliste ja säästvate projektidega; rõhutab, et sellele vastavalt tuleks eraldada ka rahalist toetust olemasoleva suutlikkuse arendamiseks; on seisukohal, et piirkondlike lennujaamade osatähtsus kasvab, kui neil on kaasaegne taristu ja nad kuuluvad transpordiühenduste võrgustikku (eelkõige raudteevõrku), mis on piirkonna ja riigi tasandil hästi ühendatud ja võimaldab mitmetest lähedalasuvate suurlinnade eri osadest ja väiksematest linnadest kiirelt lennujaama jõuda; toonitab, kui oluline on arendada olemasolevaid ja uusi piirkondlikke ja kohalikke lennujaamu, mis toetavad majanduskasvu ja muu hulgas turismisektorit vähearenenud ja eraldatud piirkondades, parandades juurdepääsetavust ja ühendusi ning muutes need piirkonnad investeeringute ja konkurentsivõime seisukohast atraktiivsemaks, kiirendades seeläbi ka sotsiaal- majanduslikku arengut; teeb ettepaneku, et komisjon kaaluks piirkondliku tasandi lennujaamade võrgustiku väljatöötamist, et tagada paremad ühendused liikmesriikide vahel ja sees; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0310.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0423.

(3)  ELT C 261 E, 10.9.2013, lk 1.

(4)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

(6)  http://ec.europa.eu/transport/road_safety/pdf/vademecum_2015.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/transport/modes/inland/news/2014-12-04-danube-ministrial-meeting/conclusions.pdf

(8)  http://mib.gov.pl/files/0/1796967/deklaracjalancucka.pdf

(9)  Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud komisjoni teatisele Euroopa lennundusstrateegia kohta (SWD(2015)0261).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/162 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/162

---

P8_TA(2016)0409

ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanism

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (2015/2254(INL))

(2018/C 215/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eriti selle teist, neljandat, viiendat ja seitsmendat põhjendust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eriti selle teist, neljandat, viiendat ja seitsmendat põhjendust,

| — | võttes muu hulgas arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 1, artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning artikleid 6, 7 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes muu hulgas arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 1, artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning artikleid 6, 7 ja 11,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid, mis käsitlevad liidus demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamist, edendamist ja kaitset, sealhulgas ELi toimimise lepingu artikleid 70, 258, 259, 260, 263 ja 265, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid, mis käsitlevad liidus demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamist, edendamist ja kaitset, sealhulgas ELi toimimise lepingu artikleid 70, 258, 259, 260, 263 ja 265,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõiget 3 ja artiklit 5, ELi toimimise lepingu artiklit 295 ning Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus ja protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõiget 3 ja artiklit 5, ELi toimimise lepingu artiklit 295 ning Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus ja protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artiklit E, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artiklit E,

| — | võttes arvesse Kopenhaageni kriteeriumeid ning liidu eeskirjade kogumit, mille kandidaatriik peab täitma, kui soovib liiduga ühineda (acquis), eriti selle peatükke 23 ja 24, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kopenhaageni kriteeriumeid ning liidu eeskirjade kogumit, mille kandidaatriik peab täitma, kui soovib liiduga ühineda (acquis), eriti selle peatükke 23 ja 24,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 25. oktoobri 2000. aasta soovitust nr R(2000)21 ning 1990. aastal ÜROs vastu võetud advokaatide rolli käsitlevaid üldpõhimõtteid, mis kutsuvad liikmesriike üles tagama vaba ja sõltumatu õiguselukutse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 25. oktoobri 2000. aasta soovitust nr R(2000)21 ning 1990. aastal ÜROs vastu võetud advokaatide rolli käsitlevaid üldpõhimõtteid, mis kutsuvad liikmesriike üles tagama vaba ja sõltumatu õiguselukutse,

| — | võttes arvesse 23. mai 2007. aasta Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise vastastikuse mõistmise memorandumit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. mai 2007. aasta Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise vastastikuse mõistmise memorandumit,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa regionaal- või vähemuskeelte hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa regionaal- või vähemuskeelte hartat,

| — | võttes arvesse õigusriigi põhimõtete kontrollnimekirja, mille Veneetsia komisjon võttis vastu oma 106. täiskogu istungjärgul 18. märtsil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigusriigi põhimõtete kontrollnimekirja, mille Veneetsia komisjon võttis vastu oma 106. täiskogu istungjärgul 18. märtsil 2016,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ja põhivabaduste kaitse lepinguid ja ÜRO lepingu alusel loodud organite kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ja põhivabaduste kaitse lepinguid ja ÜRO lepingu alusel loodud organite kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 2008. aasta aprilli lähenemisviisi õigusriigi põhimõtte alase abi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2008. aasta aprilli lähenemisviisi õigusriigi põhimõtte alase abi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu arengueesmärke, eriti 16. eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu arengueesmärke, eriti 16. eesmärki,

| — | võttes arvesse COSACi 18. mai 2016. aasta 25. poolaastaaruannet, milles käsitletakse arengusuundi Euroopa Liidus ning parlamentaarse järelevalve jaoks vajalikke menetlusi ja tavasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse COSACi 18. mai 2016. aasta 25. poolaastaaruannet, milles käsitletakse arengusuundi Euroopa Liidus ning parlamentaarse järelevalve jaoks vajalikke menetlusi ja tavasid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) väljaandeid, sealhulgas FRA 31. detsembri 2013. aasta dokumendis „Põhiõigused Euroopa Liidu tulevastes justiits- ja siseasjades“ välja pakutud Euroopa põhiõiguste infosüsteemi (EFRIS), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) väljaandeid, sealhulgas FRA 31. detsembri 2013. aasta dokumendis „Põhiõigused Euroopa Liidu tulevastes justiits- ja siseasjades“ välja pakutud Euroopa põhiõiguste infosüsteemi (EFRIS),

| — | võttes arvesse FRA 8. aprilli 2016. aasta arvamust objektiivsete põhiõiguste näitajate integreeritud rakenduse väljatöötamise kohta, et oleks võimalik mõõta vastavust ühistele väärtustele, mis on toodud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, põhinedes olemasolevatele informatsiooniallikatel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FRA 8. aprilli 2016. aasta arvamust objektiivsete põhiõiguste näitajate integreeritud rakenduse väljatöötamise kohta, et oleks võimalik mõõta vastavust ühistele väärtustele, mis on toodud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, põhinedes olemasolevatele informatsiooniallikatel,

| — | võttes arvesse Saksamaa, Taani, Soome ja Madalmaade välisministrite 6. märtsi 2013. aasta kirja komisjoni presidendile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa, Taani, Soome ja Madalmaade välisministrite 6. märtsi 2013. aasta kirja komisjoni presidendile,

| — | võttes arvesse eesistujariigi Itaalia 15. novembri 2014. aasta teadet „Õigusriigi põhimõtte austamise tagamine Euroopa Liidus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi Itaalia 15. novembri 2014. aasta teadet „Õigusriigi põhimõtte austamise tagamine Euroopa Liidus“,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide 16. detsembri 2014. aasta järeldusi õigusriigi põhimõtte austamise tagamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide 16. detsembri 2014. aasta järeldusi õigusriigi põhimõtte austamise tagamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu esimest ja teist õigusriiki käsitlevat dialoogi Luksemburgi ja Hollandi ELi eesistumisajal 17. novembril 2015. aastal ja 24. mail 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimest ja teist õigusriiki käsitlevat dialoogi Luksemburgi ja Hollandi ELi eesistumisajal 17. novembril 2015. aastal ja 24. mail 2016. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2014. aasta suuniseid põhiõiguste austamise kontrollimiseks nõukogu ettevalmistavates organites võetavate metodoloogiliste sammude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2014. aasta suuniseid põhiõiguste austamise kontrollimiseks nõukogu ettevalmistavates organites võetavate metodoloogiliste sammude kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Liidu strateegia kohta põhiõiguste harta tõhusaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Liidu strateegia kohta põhiõiguste harta tõhusaks rakendamiseks;

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2011. aasta talituste töödokumenti „Tegevusjuhiseid põhiõiguste arvessevõtmiseks komisjoni mõjuhinnangute koostamisel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2011. aasta talituste töödokumenti „Tegevusjuhiseid põhiõiguste arvessevõtmiseks komisjoni mõjuhinnangute koostamisel“,

| — | võttes arvesse komisjoni praegust järelevalvemehhanismi ja perioodilise hindamise vahendeid, nagu koostöö- ja jälgimiskord, ELi õigusemõistmise tulemustabel, korruptsioonivastased aruanded ja meedia jälgimisvahend Media Monitor, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni praegust järelevalvemehhanismi ja perioodilise hindamise vahendeid, nagu koostöö- ja jälgimiskord, ELi õigusemõistmise tulemustabel, korruptsioonivastased aruanded ja meedia jälgimisvahend Media Monitor,

| — | võttes arvesse komisjoni iga-aastast põhiõiguste kollokviumi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni iga-aastast põhiõiguste kollokviumi,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ (COM(2014)0158),

| — | võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 1. oktoobri 2009. aasta heade tavade koodeksit kodanike osalemiseks otsustusprotsessis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 1. oktoobri 2009. aasta heade tavade koodeksit kodanike osalemiseks otsustusprotsessis,

| — | võttes arvesse ELi 2016. aasta õigusemõistmise tulemustabelit ja komisjoni 15. juuli 2016. aasta aruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2016. aasta õigusemõistmise tulemustabelit ja komisjoni 15. juuli 2016. aasta aruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta 2015. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi Euroopa lisaväärtuse üksuse 2016. aasta aprilli hinnangut ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi Euroopa lisaväärtuse üksuse 2016. aasta aprilli hinnangut ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni arvamust (A8-0283/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni arvamust (A8-0283/2016),

| A. | arvestades, et liit on rajatud sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, mis kuuluvad Euroopa Liidu lepingu esimestes artiklites sätestatud põhiväärtuste ja eesmärkide ning liidu liikmeks saamise kriteeriumite hulka; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on rajatud sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, mis kuuluvad Euroopa Liidu lepingu esimestes artiklites sätestatud põhiväärtuste ja eesmärkide ning liidu liikmeks saamise kriteeriumite hulka;

| B. | arvestades, et liidu institutsioonid ja organid ning liikmesriigid peaksid andma eeskuju oma kohustusi ausalt täites ning liikuma konsensuse ja õigusriigi põhimõtte kui üldtunnustatud väärtuse ühtse mõistmise suunas kõigis 28 liikmesriigis ja liidu institutsioonides, nii et kõik asjaosalised kohaldaksid seda õiglaselt ja erapooletult, kusjuures nimetatud põhimõtete täielik järgimine ja edendamine on kogu Euroopa projekti legitiimsuse oluline eeldus ja peamine tingimus kodanike usalduse tekkimiseks liidu suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liidu institutsioonid ja organid ning liikmesriigid peaksid andma eeskuju oma kohustusi ausalt täites ning liikuma konsensuse ja õigusriigi põhimõtte kui üldtunnustatud väärtuse ühtse mõistmise suunas kõigis 28 liikmesriigis ja liidu institutsioonides, nii et kõik asjaosalised kohaldaksid seda õiglaselt ja erapooletult, kusjuures nimetatud põhimõtete täielik järgimine ja edendamine on kogu Euroopa projekti legitiimsuse oluline eeldus ja peamine tingimus kodanike usalduse tekkimiseks liidu suhtes;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohtu) 18. detsembri 2014. aasta arvamuse 2/13 (1) ja Euroopa Kohtu asjakohase kohtupraktika kohaselt on Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhiõigused liidu õigussüsteemi keskmes ning nende õiguste austamine on liidu õigusaktide seaduslikkuse tingimus, seega ei ole liidus lubatud meetmed, mis neile õigustele ei vasta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu (Euroopa Kohtu) 18. detsembri 2014. aasta arvamuse 2/13 (1) ja Euroopa Kohtu asjakohase kohtupraktika kohaselt on Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhiõigused liidu õigussüsteemi keskmes ning nende õiguste austamine on liidu õigusaktide seaduslikkuse tingimus, seega ei ole liidus lubatud meetmed, mis neile õigustele ei vasta;

| D. | arvestades, et kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 2, artikli 3 lõikega 1 ja artikliga 7 on liidul võimalus tegutseda, kui on vaja kaitsta oma põhiseaduslikku tuuma ja ühiseid väärtusi, millele see on rajatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 2, artikli 3 lõikega 1 ja artikliga 7 on liidul võimalus tegutseda, kui on vaja kaitsta oma põhiseaduslikku tuuma ja ühiseid väärtusi, millele see on rajatud;

| E. | arvestades, et õigusriik on Euroopa liberaalse demokraatia nurgakivi ja liidu üks aluspõhimõtteid, mis tuleneb kõigi liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et õigusriik on Euroopa liberaalse demokraatia nurgakivi ja liidu üks aluspõhimõtteid, mis tuleneb kõigi liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest;

| F. | arvestades, et liikmesriigid, liidu institutsioonide organid ja asutused ning kandidaatriigid on kohustatud neid põhimõtteid ja väärtusi austama, kaitsma ja edendama ning neil on lojaalse koostöö kohustus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriigid, liidu institutsioonide organid ja asutused ning kandidaatriigid on kohustatud neid põhimõtteid ja väärtusi austama, kaitsma ja edendama ning neil on lojaalse koostöö kohustus;

| G. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollile (nr 24) Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele varjupaiga andmise kohta, nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK (2) põhjendusele 10 ning Euroopa Inimõiguste Kohtu (näiteks M.S.S. vs. Belgia ja Kreeka, 21. jaanuari 2011. aasta kohtuotsus) ja Euroopa Kohtu praktikale (näiteks N.S. ja M.E., 21. detsembri 2011. aasta kohtuotsus (3), ning Aranyosi ja Căldăraru, 5. aprilli 2016. aasta kohtuotsus (4)) on liikmesriikidel, sh liikmesriikide kohtutel, kohustus hoiduda liidu õiguse rakendamisest teiste liikmesriikide suhtes, juhul kui esineb teise liikmesriigi kui õigusriigi ja selle põhiõiguste tõsise rikkumise selge oht või neid õigusi rikutakse raskelt ja pidevalt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollile (nr 24) Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele varjupaiga andmise kohta, nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK (2) põhjendusele 10 ning Euroopa Inimõiguste Kohtu (näiteks M.S.S. vs. Belgia ja Kreeka, 21. jaanuari 2011. aasta kohtuotsus) ja Euroopa Kohtu praktikale (näiteks N.S. ja M.E., 21. detsembri 2011. aasta kohtuotsus (3), ning Aranyosi ja Căldăraru, 5. aprilli 2016. aasta kohtuotsus (4)) on liikmesriikidel, sh liikmesriikide kohtutel, kohustus hoiduda liidu õiguse rakendamisest teiste liikmesriikide suhtes, juhul kui esineb teise liikmesriigi kui õigusriigi ja selle põhiõiguste tõsise rikkumise selge oht või neid õigusi rikutakse raskelt ja pidevalt;

| H. | arvestades, et õigusriigi põhimõtte austamine liidus on põhiõiguste kaitse ning kõigi aluslepingutest ja rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustuste kaitsmise eeldus ning eeltingimus vastastikuseks tunnustamiseks ja usalduseks, mis on põhitegurid sellistes poliitikavaldkondades nagu siseturg, majanduskasv ja tööhõive, võitlus diskrimineerimise vastu, sotsiaalne kaasatus, politseikoostöö ja õigusalane koostöö, Schengeni ala ning varjupaiga- ja rändepoliitika, ning sellest tulenevalt on kaugenemine õigusriigi põhimõttest, demokraatlikust valitsemistavast ja põhiõigustest tõsiseks ohuks liidu, rahaliidu, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala stabiilsusele ning liidu heaolule; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õigusriigi põhimõtte austamine liidus on põhiõiguste kaitse ning kõigi aluslepingutest ja rahvusvahelisest õigusest tulenevate õiguste ja kohustuste kaitsmise eeldus ning eeltingimus vastastikuseks tunnustamiseks ja usalduseks, mis on põhitegurid sellistes poliitikavaldkondades nagu siseturg, majanduskasv ja tööhõive, võitlus diskrimineerimise vastu, sotsiaalne kaasatus, politseikoostöö ja õigusalane koostöö, Schengeni ala ning varjupaiga- ja rändepoliitika, ning sellest tulenevalt on kaugenemine õigusriigi põhimõttest, demokraatlikust valitsemistavast ja põhiõigustest tõsiseks ohuks liidu, rahaliidu, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala stabiilsusele ning liidu heaolule;

| I. | arvestades, et liikmesriikide ja nende õigussüsteemide vahelise vastastikuse usalduse tagamisel on väga tähtis viis, kuidas õigusriigi põhimõtteid on liikmesriigi tasandil rakendatud, ning seepärast on väga oluline luua ilma sisepiirideta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriikide ja nende õigussüsteemide vahelise vastastikuse usalduse tagamisel on väga tähtis viis, kuidas õigusriigi põhimõtteid on liikmesriigi tasandil rakendatud, ning seepärast on väga oluline luua ilma sisepiirideta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala;

| J. | arvestades, et liit põhineb ühistel põhiväärtustel ja põhimõtetel, ning arvestades, et demokraatia püsimajäämist ja põhiõiguste kaitset võimaldavate põhiväärtuste ja põhimõtete kindlaksmääramine on elav ja pidev protsess, ehkki nimetatud väärtused ja põhimõtted võivad aja jooksul edasi areneda, peavad need olema kaitstud ja jääma poliitiliste otsuste aluseks, sõltumata eri poliitilistest enamustest ja ajutistest muutustest, mistõttu on nende tõlgendamise vastutusega sõltumatul ja erapooletul kohtusüsteemil äärmiselt oluline roll; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liit põhineb ühistel põhiväärtustel ja põhimõtetel, ning arvestades, et demokraatia püsimajäämist ja põhiõiguste kaitset võimaldavate põhiväärtuste ja põhimõtete kindlaksmääramine on elav ja pidev protsess, ehkki nimetatud väärtused ja põhimõtted võivad aja jooksul edasi areneda, peavad need olema kaitstud ja jääma poliitiliste otsuste aluseks, sõltumata eri poliitilistest enamustest ja ajutistest muutustest, mistõttu on nende tõlgendamise vastutusega sõltumatul ja erapooletul kohtusüsteemil äärmiselt oluline roll;

| K. | arvestades, et liidu kodanikud ja elanikud ei ole alati piisavalt teadlikud kõikidest õigustest, mis neil eurooplastena on, ning arvestades, et nad peaksid olema võimelised liidu põhiväärtusi ja põhimõtteid koos kujundama ja eelkõige need omaks võtma; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liidu kodanikud ja elanikud ei ole alati piisavalt teadlikud kõikidest õigustest, mis neil eurooplastena on, ning arvestades, et nad peaksid olema võimelised liidu põhiväärtusi ja põhimõtteid koos kujundama ja eelkõige need omaks võtma;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt austab liit liimesriikide võrdsust aluslepingute ees, ja arvestades, et kultuurilise mitmekesisuse ja siseriiklike traditsioonide austamine liikmesriikides ja nende vahel ei tohiks takistada demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste ühetaolist ja kõrgetasemelist kaitset kogu liidus; arvestades, et võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõte on üldine põhimõte ja see on kõigi liidu poliitikavaldkondade ja meetmete ühine joon; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt austab liit liimesriikide võrdsust aluslepingute ees, ja arvestades, et kultuurilise mitmekesisuse ja siseriiklike traditsioonide austamine liikmesriikides ja nende vahel ei tohiks takistada demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste ühetaolist ja kõrgetasemelist kaitset kogu liidus; arvestades, et võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõte on üldine põhimõte ja see on kõigi liidu poliitikavaldkondade ja meetmete ühine joon;

| M. | arvestades, et õigusriigi põhimõtte tagamisel ja tõhusatel, sõltumatutel kohtusüsteemidel on keskne roll institutsioonide vastu üldsuse usalduse taastamiseks soodsa poliitilise keskkonna ja seega ka investeerimissõbraliku keskkonna loomisel ning regulatiivse prognoositavuse tagamisel ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et õigusriigi põhimõtte tagamisel ja tõhusatel, sõltumatutel kohtusüsteemidel on keskne roll institutsioonide vastu üldsuse usalduse taastamiseks soodsa poliitilise keskkonna ja seega ka investeerimissõbraliku keskkonna loomisel ning regulatiivse prognoositavuse tagamisel ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel;

| N. | arvestades, et liikmesriikide kohtusüsteemide tõhususe parandamine on oluline õigusriigi aspekt ja see on oluline võrdse kohtlemise tagamise, valitsuse kuritarvituste eest karistamise ja omavoli ärahoidmise seisukohast ning komisjoni hinnangul on sellel oluline osa struktuurireformides Euroopa poolaasta raames, mis on iga-aastane tsükkel majanduspoliitika koordineerimiseks liidu tasandil; arvestades, et sõltumatu õiguselukutse on vaba ja demokraatliku ühiskonna üks nurgakive; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikmesriikide kohtusüsteemide tõhususe parandamine on oluline õigusriigi aspekt ja see on oluline võrdse kohtlemise tagamise, valitsuse kuritarvituste eest karistamise ja omavoli ärahoidmise seisukohast ning komisjoni hinnangul on sellel oluline osa struktuurireformides Euroopa poolaasta raames, mis on iga-aastane tsükkel majanduspoliitika koordineerimiseks liidu tasandil; arvestades, et sõltumatu õiguselukutse on vaba ja demokraatliku ühiskonna üks nurgakive;

| O. | arvestades, et ÜRO peasekretäri suunises „ÜRO lähenemisviis õigusriigi alasele abile“ soovitatakse, et õigusriik peaks hõlmama üldsust ja kodanikuühiskonda, mis aitab tugevdada õigusriiki ning nõuda vastutuse võtmist riigiametnikelt ja institutsioonidelt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO peasekretäri suunises „ÜRO lähenemisviis õigusriigi alasele abile“ soovitatakse, et õigusriik peaks hõlmama üldsust ja kodanikuühiskonda, mis aitab tugevdada õigusriiki ning nõuda vastutuse võtmist riigiametnikelt ja institutsioonidelt;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringus, mis käsitleb Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni valdkonnas, märgitakse, et liidu olemasolevate järelevalvemehhanismide, näiteks koostöö- ja jälgimiskorra, õigusemõistmise tulemustabeli ja korruptsioonivastaste aruannete integreerimine laiemasse õigusriigi järelevalveraamistikku tooks aastas kaasa 70 miljardi euro suuruse kulude kokkuhoiu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringus, mis käsitleb Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni valdkonnas, märgitakse, et liidu olemasolevate järelevalvemehhanismide, näiteks koostöö- ja jälgimiskorra, õigusemõistmise tulemustabeli ja korruptsioonivastaste aruannete integreerimine laiemasse õigusriigi järelevalveraamistikku tooks aastas kaasa 70 miljardi euro suuruse kulude kokkuhoiu;

| Q. | arvestades, et liidu demokraatlikul ja õiguslikul valitsemistaval ei ole sama tugevat õiguslikku alust kui majanduslikul valitsemistaval, mida näitab asjaolu, et liit ei ole oma põhiväärtuste austamise tagamisel sama järjekindel ega range kui majanduslike ja maksueeskirjade õigel rakendamisel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et liidu demokraatlikul ja õiguslikul valitsemistaval ei ole sama tugevat õiguslikku alust kui majanduslikul valitsemistaval, mida näitab asjaolu, et liit ei ole oma põhiväärtuste austamise tagamisel sama järjekindel ega range kui majanduslike ja maksueeskirjade õigel rakendamisel;

| R. | arvestades, et kui kandidaatriik ei täida nõutud norme ega vasta nõutud väärtustele ja demokraatia põhimõtetele, lükkub liiduga ühinemine edasi ajani, mil ta täielikult vastab nendele nõuetele, kuid samas ei ole sellel praktiliselt olulisi tagajärgi juhul, kui liikmesriik või liidu institutsioon ei täida neidsamu norme; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kui kandidaatriik ei täida nõutud norme ega vasta nõutud väärtustele ja demokraatia põhimõtetele, lükkub liiduga ühinemine edasi ajani, mil ta täielikult vastab nendele nõuetele, kuid samas ei ole sellel praktiliselt olulisi tagajärgi juhul, kui liikmesriik või liidu institutsioon ei täida neidsamu norme;

| S. | arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumide alusel kandidaatriikidele pandud kohustused kehtivad liikmesriikidele Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 4 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt ka pärast liiduga ühinemist, ning arvestades, et seepärast tuleks mitte ainult uuemaid, vaid ka vanemaid liikmesriike korrapäraselt hinnata, et kontrollida, kas nende õigusaktid ja tavad on endiselt kooskõlas nimetatud kriteeriumide ja ühiste väärtustega, millel liit rajaneb; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumide alusel kandidaatriikidele pandud kohustused kehtivad liikmesriikidele Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 4 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt ka pärast liiduga ühinemist, ning arvestades, et seepärast tuleks mitte ainult uuemaid, vaid ka vanemaid liikmesriike korrapäraselt hinnata, et kontrollida, kas nende õigusaktid ja tavad on endiselt kooskõlas nimetatud kriteeriumide ja ühiste väärtustega, millel liit rajaneb;

| T. | arvestades, et umbes 8 % liidu kodanikest kuuluvad rahvusvähemusse ja umbes 10 % räägivad piirkondlikke või vähemuskeeli; arvestades, et puudub liidu õigusraamistik nende rahvusvähemuste õiguste tagamiseks; arvestades, et äärmiselt oluline on tõhusa mehhanismi loomine nende õiguste järelevalveks liidus; arvestades, et rahvusvähemuste kaitsmise ja diskrimineerimisvastase poliitika vahel on erinevus; arvestades, et võrdne kohtlemine on kõigi kodanike põhiõigus, mitte privileeg; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et umbes 8 % liidu kodanikest kuuluvad rahvusvähemusse ja umbes 10 % räägivad piirkondlikke või vähemuskeeli; arvestades, et puudub liidu õigusraamistik nende rahvusvähemuste õiguste tagamiseks; arvestades, et äärmiselt oluline on tõhusa mehhanismi loomine nende õiguste järelevalveks liidus; arvestades, et rahvusvähemuste kaitsmise ja diskrimineerimisvastase poliitika vahel on erinevus; arvestades, et võrdne kohtlemine on kõigi kodanike põhiõigus, mitte privileeg;

| U. | arvestades, et liidu usaldusväärsuse jaoks on otsustavaks teguriks sise- ja välisdemokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste poliitika ühtsus ja järjepidevus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et liidu usaldusväärsuse jaoks on otsustavaks teguriks sise- ja välisdemokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste poliitika ühtsus ja järjepidevus;

| V. | arvestades, et on vähe vahendeid, millega saab kontrollida liidu institutsioonide õigusloome- ja rakenduspoliitika alaste otsuste kooskõla liidu aluspõhimõtete ja väärtustega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et on vähe vahendeid, millega saab kontrollida liidu institutsioonide õigusloome- ja rakenduspoliitika alaste otsuste kooskõla liidu aluspõhimõtete ja väärtustega;

| W. | arvestades, et Euroopa Kohus tegi hiljuti mitu otsust, millega muudeti kehtetuks teatavad liidu õigusaktid, komisjoni otsused ja seadusandlikud tavad, kuna need rikkusid põhiõiguste hartat või olid vastuolus aluslepingu põhimõtetega läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu küsimustes, kuid mitmel juhul ei ole liidu institutsioonid täielikult täitnud kohtuotsuste sätteid ja mõtet; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Kohus tegi hiljuti mitu otsust, millega muudeti kehtetuks teatavad liidu õigusaktid, komisjoni otsused ja seadusandlikud tavad, kuna need rikkusid põhiõiguste hartat või olid vastuolus aluslepingu põhimõtetega läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu küsimustes, kuid mitmel juhul ei ole liidu institutsioonid täielikult täitnud kohtuotsuste sätteid ja mõtet;

| X. | arvestades, et liidu ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga on aluslepingus sätestatud kohustus vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikele 2; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et liidu ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga on aluslepingus sätestatud kohustus vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikele 2;

| Y. | arvestades, et pluralistliku demokraatia edendamine ja kaitse, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, õigusriigi põhimõte, poliitiline ja õigusalane koostöö, sotsiaalne ühtekuuluvus ning kultuurivahetus on Euroopa Nõukogu ja liidu vahelise koostöö keskmes; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et pluralistliku demokraatia edendamine ja kaitse, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, õigusriigi põhimõte, poliitiline ja õigusalane koostöö, sotsiaalne ühtekuuluvus ning kultuurivahetus on Euroopa Nõukogu ja liidu vahelise koostöö keskmes;

| Z. | arvestades, et nõukogu ja komisjon on tunnistanud vajadust tõhusamate ja siduvate mehhanismide järele, et tagada aluslepingu põhimõtete ja väärtuste täielik kohaldamine, ning selle praktikas rakendamiseks on nõukogu loonud õigusriigialase dialoogi ja komisjon ELi õigusriigi tugevdamise raamistiku; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et nõukogu ja komisjon on tunnistanud vajadust tõhusamate ja siduvate mehhanismide järele, et tagada aluslepingu põhimõtete ja väärtuste täielik kohaldamine, ning selle praktikas rakendamiseks on nõukogu loonud õigusriigialase dialoogi ja komisjon ELi õigusriigi tugevdamise raamistiku;

| AA. | arvestades, et liidu käsutuses on väga palju vahendeid ja protsesse aluslepingu põhimõtete täieliku ja nõuetekohase kohaldamise tagamiseks, kuid liidu institutsioonid ei ole sellele kiirelt ja tõhusalt reageerinud; arvestades, et olemasolevaid vahendeid tuleks jõustada, hinnata ja täiendada õigusriigi mehhanismi raamistikus, et need oleksid asjakohased ja tõhusad ning neid ei tohiks pidada poliitiliselt ajendatuteks, meelevaldseteks ega teatavatele riikidele suunatuteks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et liidu käsutuses on väga palju vahendeid ja protsesse aluslepingu põhimõtete täieliku ja nõuetekohase kohaldamise tagamiseks, kuid liidu institutsioonid ei ole sellele kiirelt ja tõhusalt reageerinud; arvestades, et olemasolevaid vahendeid tuleks jõustada, hinnata ja täiendada õigusriigi mehhanismi raamistikus, et need oleksid asjakohased ja tõhusad ning neid ei tohiks pidada poliitiliselt ajendatuteks, meelevaldseteks ega teatavatele riikidele suunatuteks;

| AB. | arvestades, et hartat tsiteerivate Euroopa Kohtu kohtuasjade arv on tõusnud 43-lt 2011. aastal 201-ni 2014. aastal; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et hartat tsiteerivate Euroopa Kohtu kohtuasjade arv on tõusnud 43-lt 2011. aastal 201-ni 2014. aastal;

| AC. | arvestades, et institutsioonide ja liikmesriikide vaheline ühtsus demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimisel toob ilmselget kasu, kuna seeläbi väheneb kulukate kohtuasjade hulk, ELi kodanike jaoks suureneb õigusselgus ning liikmesriikide jaoks suureneb rakendamisega seotud kindlus; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et institutsioonide ja liikmesriikide vaheline ühtsus demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimisel toob ilmselget kasu, kuna seeläbi väheneb kulukate kohtuasjade hulk, ELi kodanike jaoks suureneb õigusselgus ning liikmesriikide jaoks suureneb rakendamisega seotud kindlus;

| AD. | arvestades, et mõned liikmesriikide valitsused eitavad seda, et liidu põhimõtete ja väärtuste austamine on aluslepingus sätestatud kohustus või et liidul on pädevus vastavuse tagamiseks; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et mõned liikmesriikide valitsused eitavad seda, et liidu põhimõtete ja väärtuste austamine on aluslepingus sätestatud kohustus või et liidul on pädevus vastavuse tagamiseks;

| AE. | arvestades, et olukorras, kus liikmesriik ei taga enam demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ega põhiõigusi, või juhul, kui rikutakse õigusriigi põhimõtet, on liidu ja tema liikmesriikide kohustus kaitsta aluslepingute terviklikkust ja kohaldamist ning kaitsta kõigi tema jurisdiktsioonis olevate isikute õigusi; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et olukorras, kus liikmesriik ei taga enam demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ega põhiõigusi, või juhul, kui rikutakse õigusriigi põhimõtet, on liidu ja tema liikmesriikide kohustus kaitsta aluslepingute terviklikkust ja kohaldamist ning kaitsta kõigi tema jurisdiktsioonis olevate isikute õigusi;

| AF. | arvestades, et kodanikuühiskonnal on oluline roll demokraatia loomisel ja tugevdamisel, järelevalvel ja riigivõimu piiramisel ning hea valitsemistava, läbipaistvuse, tõhususe, avatuse, reageerimisvõime ja vastutuse edendamisel; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kodanikuühiskonnal on oluline roll demokraatia loomisel ja tugevdamisel, järelevalvel ja riigivõimu piiramisel ning hea valitsemistava, läbipaistvuse, tõhususe, avatuse, reageerimisvõime ja vastutuse edendamisel;

| AG. | arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtet ei tohi kasutada selleks, et takistada liidu sekkumist eesmärgiga tagada liikmesriikide vastamine aluslepingu põhimõtetele ja väärtustele; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtet ei tohi kasutada selleks, et takistada liidu sekkumist eesmärgiga tagada liikmesriikide vastamine aluslepingu põhimõtetele ja väärtustele;

| AH. | arvestades, et liidu tegevus selle nimel, et liikmesriigid ja institutsioonid järgiksid väärtusi, millel see põhineb ja kust tulenevad eurooplaste õigused, on põhiline tingimus nende ühinemiseks Euroopaga; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et liidu tegevus selle nimel, et liikmesriigid ja institutsioonid järgiksid väärtusi, millel see põhineb ja kust tulenevad eurooplaste õigused, on põhiline tingimus nende ühinemiseks Euroopaga;

| AI. | arvestades, et jätkuv Euroopa integratsiooniprotsess ja hiljutised suundumused teatavates liikmesriikides on näidanud, et ei ole suudetud ära hoida õigusriigi põhimõtete ja alusväärtuste järgimata jätmist ning et on vaja läbi vaadata ja integreerida olemasolevad mehhanismind ja välja töötada tõhus mehhanism, millega täita veel olemasolevad lüngad ja tagada aluslepingu põhimõtete ja väärtuste kaitse ja edendamine kogu liidus; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et jätkuv Euroopa integratsiooniprotsess ja hiljutised suundumused teatavates liikmesriikides on näidanud, et ei ole suudetud ära hoida õigusriigi põhimõtete ja alusväärtuste järgimata jätmist ning et on vaja läbi vaadata ja integreerida olemasolevad mehhanismind ja välja töötada tõhus mehhanism, millega täita veel olemasolevad lüngad ja tagada aluslepingu põhimõtete ja väärtuste kaitse ja edendamine kogu liidus;

| AJ. | arvestades, et tuleks luua uus demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguste austamist käsitlev ELi pakt ning kuivõrd kõnealune pakt peaks olema tõenduspõhine, objektiine ja väliste ning eelkõige poliitiliste mõjutusteta, mittediskrimineeriv ja võrdsetel alustel hinnanguid andev, subsidiaarsuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet järgiv, tegelema nii liikmesriikide kui ka liidu institutsioonidega ning põhinema astmelisel lähenemisviisil, mis sisaldab nii ennetavat kui ka parandavat osa; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et tuleks luua uus demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguste austamist käsitlev ELi pakt ning kuivõrd kõnealune pakt peaks olema tõenduspõhine, objektiine ja väliste ning eelkõige poliitiliste mõjutusteta, mittediskrimineeriv ja võrdsetel alustel hinnanguid andev, subsidiaarsuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet järgiv, tegelema nii liikmesriikide kui ka liidu institutsioonidega ning põhinema astmelisel lähenemisviisil, mis sisaldab nii ennetavat kui ka parandavat osa;

| AK. | arvestades, et demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguste austamist käsitlev ELi pakti eesmärk peaks olema luua ühine ja sidus raamistik, milles võetakse arvesse ja ühendatakse olemasolevaid instrumente ja mehhanisme ning kõrvaldatakse kõik senised vajakajäämised; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguste austamist käsitlev ELi pakti eesmärk peaks olema luua ühine ja sidus raamistik, milles võetakse arvesse ja ühendatakse olemasolevaid instrumente ja mehhanisme ning kõrvaldatakse kõik senised vajakajäämised;

| AL. | arvestades, et demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitleva ELi pakti kehtestamine ei tohiks piirata Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõigete 1 ja 2 otsest rakendamist; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitleva ELi pakti kehtestamine ei tohiks piirata Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõigete 1 ja 2 otsest rakendamist;

| 1. | soovitab kuni aluslepingu võimaliku muutmiseni luua ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste põhjaliku mehhanismi, mis hõlmaks kõiki asjaomaseid sidusrühmi, ning palub seepärast komisjonil esitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 295 alusel 2017. aasta septembriks ettepaneku sõlmida demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitlev liidu pakt (edaspidi „ELi pakt“) institutsioonidevahelise kokkuleppe vormis, millega kehtestatakse liidu institutsioonide ja liikmesriikide koostööd hõlbustav kord Euroopa Liidu lepingu artikli 7 raames, ühendades, ühtlustades ja täiendades olemasolevaid mehhanisme, järgides lisas toodud üksikasjalikke soovitusi ja jättes kõigile liidu institutsioonidele ja asutustele, kes seda soovivad, võimaluse ühineda nimetatud ELi paktiga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni alustama sisulist dialoogi kodanikuühiskonnaga ja tagama, et selle panust ja rolli võetaks institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanekus arvesse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | soovitab eelkõige, et ELi pakt sisaldaks ennetavat ja parandavat osa ning see oleks suunatud kõikidele liikmesriikidele ja ka liidu kolmele peamisele institutsioonile, järgides ühtlasi subsidiaarsuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et kuigi nimetatud ELi pakti peamine eesmärk on hoida ära ja parandada liidu väärtuste rikkumist, peaks pakt hõlmama ka võimalikke sanktsioone, mis toimiksid tulemusliku heidutusena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on veendunud, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti arvamused ja järeldused ning Euroopa Kohtu praktika loovad hea aluse Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja põhiõiguste hartas sätestatud õiguste ulatuse tõlgendamiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal on kohustus jälgida ja hinnata liidu õiguse nõuetekohast rakendamist ning aluslepingutes sätestatud põhimõtete ja eesmärkide järgimist liikmesriikide ja kõigi liidu institutsioonide ja organite poolt; soovitab seetõttu võtta arvesse seda komisjoni ülesannet, kui hinnatakse vastavust demokraatiale, õigusriigi põhimõttele ja põhiõiguste austamisele demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste poliitikatsükli raames; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil alates 2018. aastast koondada oma asjaomased iga-aastased teemaaruanded ja olemasolevate järelevalvemehhanismide ning perioodilise hindamise vahendite tulemused ning esitada need samal päeval, andes panuse demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste poliitikatsüklisse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab oluliseks edendada liidu ja selle liikmesriikide vahel pidevat dialoogi ja tegevust tugevama konsensuse saavutamiseks, et edendada ja kaitsta demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, mis aitaks täiesti läbipaistval ja objektiivsel viisil kaitsta aluslepingutes ja hartas sätestatud ühiseid väärtusi; on veendunud, et aluslepingutes ja hartas sätestatud põhiõiguste ja väärtuste osas ei saa olla mingit kompromissi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et Euroopa Parlamendil ja liikmesriikide parlamentidel peaks olema tähtis osa Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud ühiste väärtustega seoses saavutatu hindamisel ja nende väärtuste järgimise järelevalvel; märgib Euroopa Parlamendi keskset tähtsust selles, et jätkata liidu ühise konsensuse raames vajalikku katkematut arutelu demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste üle, arvestades seejuures meie ühiskonnas toimuvaid muutusi; on seisukohal, et nimetatud väärtuste ja põhimõtete rakendamise aluseks peab olema ka tulemuslik kontroll selle üle, kuidas hartaga tagatud põhiõigusi järgitakse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab, et mis tahes parlamentidevahelisse arutelusse demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste teemal oleks kaasatud kodanikuühiskond, ja on seisukohal, et kodanike osalemist ja kodanikuühiskonna tugevust tuleks võtta arvesse demokraatia näitajana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni esitama 2017. aasta juuniks uue kokkuleppe eelnõu liidu ühinemiseks inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, et tagada Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 sätestatud kohustuste täitmine, käsitledes Euroopa Kohtu arvamuses 2/13 tehtud järeldusi; kutsub ühtlasi Euroopa Nõukogu avama kolmandatele pooltele allkirjastamiseks Euroopa sotsiaalharta, et komisjon saaks alustada läbirääkimisi liidu ühinemise üle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub Euroopa Ombudsmanil ühiskondlikku arvamust arvesse võttes rõhutada ja konsolideerida eraldi peatükis oma aastaaruande osana juhtumeid, erisoovitusi ja otsuseid, mis on seotud kodanike põhiõiguste ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtetega; kutsub komisjoni analüüsima neid konkreetseid soovitusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil võtta meetmeid, et tagada harta artikli 47 kohaselt tasuta õigusabi üldine kättesaadavus üksikisikutele ja organisatsioonidele, kes on alustanud kohtuvaidlust, mis on seotud demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja põhiõiguste rikkumisega liikmesriikide valitsuste või liidu institutsioonide poolt, täiendades sellega vajaduse korral siseriiklikke süsteeme ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, mis käsitleb tasuta õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele kriminaalmenetluse raames ning Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tervitatab Euroopa Kohtu reformi kohtunike arvu järkjärguliseks suurendamiseks kohtus, et tulla toime töökoormusega ja tagada, et menetluste kestust lühendatakse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | soovitab, et demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste ekspertide rühm, mis on ette nähtud kavandatava institutsioonidevahelise kokkuleppe osana, tegeleks samuti õiguskaitse kättesaadavuse hindamisega liidu tasandil ja hõlmaks selliseid aspekte nagu kohtute ja kohtunike sõltumatus ja erapooletus, sõltumatu õiguselukutse, õigusliku staatuse eeskirjad, kohtuvaidluse kestus ja maksumus, õigusabisüsteemi piisavus ja tulemuslikkus ja selleks vajalike vahendite olemasolu, kohtuotsuste täitmine, kohtuliku kontrolli ulatus ja kodanikele kättesaadav õiguskaitse ning piiriülese kollektiivse õiguskaitse võimalused; on sellega seoses seisukohal, et keskenduda tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 298 lõikele 1 ning liidu kodanike õigusele avatud, tõhusale ja sõltumatule Euroopa halduskorraldusele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil partnerluses kodanikuühiskonnaga töötada välja ja viia läbi teadlikkuse tõstmise kampaania, et võimaldada liidu kodanikel ja elanikel täiel määral omaks võtta lepingutest ja hartast tulenevad õigused (nt sõnavabadus, kogunemisvabadus ja hääleõigus), teavitades eelkõige kodanike õigustest seoses õiguskaitsevahendite ja õiguslike meetmetega juhtudel, mis on seotud demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste rikkumisega riikide valitsuste või liidu institutsioonide poolt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et moodustataks rahastu demokraatiaga seotud toetusi jagavale organisatsioonile, mis toetab kohaliku tasandi tegutsejaid, kes edendavad liidus demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguste austamist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui liit kehtestab rahvusvahelistes lepingutes nõuded inimõiguste kaitsmiseks ja edendamiseks, peab ta tagama ka selle, et kõik liikmesriigid ja institutsioonid järgiksid õigusriigi põhimõtet ja austaksid põhiõigusi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | soovitab ühtlasi, et demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitlev ELi pakt hõlmaks regulaarset liikmesriikide ja liidu poolt ratifitseeritud rahvusvaheliste kokkulepete kooskõla jälgimist liidu esmase ja teisese õigusega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on ühtlasi seisukohal, et aluslepingu edaspidisel läbivaatamisel tuleks teha järgmised muudatused:






  — | Euroopa Liidu lepingu artiklist 2 ja hartast peaks saama õiguslik alus seadusandlike meetmete vastuvõtmiseks seadusandliku tavamenetlusega; |
| --- | --- | --- |

20.

—

Euroopa Liidu lepingu artiklist 2 ja hartast peaks saama õiguslik alus seadusandlike meetmete vastuvõtmiseks seadusandliku tavamenetlusega;

| — | liikmesriikide kohtutel peaks Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja harta alusel olema võimalik esitada Euroopa Kohtusse hagi liikmesriikide meetmete seaduslikkuse kohta; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide kohtutel peaks Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja harta alusel olema võimalik esitada Euroopa Kohtusse hagi liikmesriikide meetmete seaduslikkuse kohta;

| — | tuleks läbi vaadata Euroopa Liidu lepingu artikkel 7, et näha liikmesriikidele ette asjakohased ja kohaldatavad karistused, määrates kindlaks õigused (lisaks hääleõigusele nõukogus), mille võib vääralt käituva liikmesriigi puhul peatada, näiteks rahalised karistused või liidu rahastamise peatamine; |
| --- | --- |

—

tuleks läbi vaadata Euroopa Liidu lepingu artikkel 7, et näha liikmesriikidele ette asjakohased ja kohaldatavad karistused, määrates kindlaks õigused (lisaks hääleõigusele nõukogus), mille võib vääralt käituva liikmesriigi puhul peatada, näiteks rahalised karistused või liidu rahastamise peatamine;

| — | võimaldada kolmandikul Euroopa Parlamendi liikmetest esitada Euroopa Kohtusse kaebuse pärast liidu õigusakti vastuvõtmist ja enne selle rakendamist; |
| --- | --- |

—

võimaldada kolmandikul Euroopa Parlamendi liikmetest esitada Euroopa Kohtusse kaebuse pärast liidu õigusakti vastuvõtmist ja enne selle rakendamist;

| — | füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kes on meetmest otseselt ja isiklikult mõjutatud, peaks olema võimalik esitada Euroopa Kohtusse hagi harta väidetavate rikkumiste kohta liidu institutsioonide või liikmesriikide poolt, muutes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 258 ja 259; |
| --- | --- |

—

füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kes on meetmest otseselt ja isiklikult mõjutatud, peaks olema võimalik esitada Euroopa Kohtusse hagi harta väidetavate rikkumiste kohta liidu institutsioonide või liikmesriikide poolt, muutes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 258 ja 259;

| — | harta artikkel 51 tuleks tühistada ning harta tuleks muuta liidu õiguste deklaratsiooniks; |
| --- | --- |

—

harta artikkel 51 tuleks tühistada ning harta tuleks muuta liidu õiguste deklaratsiooniks;

| — | vaadata läbi ühehäälsuse nõue põhiõiguste austamise, kaitse ja edendamisega seotud valdkondades, nagu võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi ühehäälsuse nõue põhiõiguste austamise, kaitse ja edendamisega seotud valdkondades, nagu võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine;

| 21. | kinnitab, et need soovitused on kooskõlas põhiõigustega ja subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et taotletavate ettepanekute mis tahes finantsmõju liidu eelarvele tuleks katta olemasolevatest eelarveassigneeringutest; rõhutab, et nende ettepanekute vastuvõtmine ja rakendamine tähendaks nii liidule ja selle liikmesriikidele kui ka kodanikele märkimisväärset kulude ja aja kokkuhoidu, soodustaks vastastikust usaldust liikmesriikide ja liidu otsuste ja meetmete suhtes ja nende tunnustamist ning oleks seega kasulik nii majanduslikult kui ka sotsiaalselt; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele ning Regioonide Komiteele riigi tasandist allpool asuvatele parlamentidele ja volikogudele levitamiseks. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ECLI:EU:C:2014:2454.

(2)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1).

(3)  ECLI:EU:C:2011:865.

(4)  ECLI:EU:C:2016:198.

---

LISA

Üksikasjalikud soovitused liikmesriikides ja ELi institutsioonides demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorra järelevalve ja järelmeetmete võtmise korda käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõuks

INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE EELNÕU

DEMOKRAATIAT, ÕIGUSRIIGI PÕHIMÕTET JA PÕHIÕIGUSI KÄSITLEV EUROOPA LIIDU PAKT

Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eriti selle teist, neljandat, viiendat ja seitsmendat põhjendust,

võttes eriti arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 1, artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning artikleid 6, 7 ja 11,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid, mis käsitlevad liidus demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamist, edendamist ja kaitset, sealhulgas ELi toimimise lepingu artikleid 70, 258, 259, 260, 263 ja 265,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõiget 3 ja artiklit 5, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 295 ning Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus ja protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“),

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle mittediskrimineerimist käsitlevat artiklit E,

võttes arvesse Kopenhaageni kriteeriume ja ELi eeskirjade kogumit, mille kandidaatriik peab täitma, kui ta soovib liiduga ühineda (acquis), eriti peatükke 23 ja 24,

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja aruandeid,

võttes arvesse õigusriigi põhimõtete kontrollnimekirja, mille Veneetsia komisjon võttis vastu oma 106. täiskogu istungjärgul 18. märtsil 2016,

võttes arvesse 23. mai 2007. aasta Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahelist vastastikuse mõistmise memorandumit,

võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni,

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa regionaal- või vähemuskeelte hartat,

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ja põhivabaduste kaitse lepinguid ja ÜRO lepingu alusel loodud organite kohtupraktikat,

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) väljaandeid, sealhulgas FRA 31. detsembri 2013. aasta dokumendis „Põhiõigused Euroopa Liidu tulevastes justiits- ja siseasjades“ välja pakutud Euroopa põhiõiguste infosüsteemi (EFRIS),

võttes arvesse ÜRO 2008. aasta aprilli lähenemisviisi õigusriigi põhimõtte alase abi kohta,

võttes arvesse ÜRO säästva arengu arengueesmärke, eriti 16. eesmärki,

võttes arvesse COSACi 18. mai 2016. aasta 25. poolaastaaruannet, milles käsitletakse arenguid Euroopa Liidus ning parlamentaarse järelevalve jaoks vajalikke menetlusi ja tavasid,

võttes arvesse Saksamaa, Taani, Soome ja Madalmaade välisministrite 6. märtsi 2013. aasta kirja komisjoni presidendile,

võttes arvesse FRA 8. aprilli 2016. aasta arvamust objektiivsete põhiõiguste näitajate integreeritud rakenduse väljatöötamise kohta, et oleks võimalik mõõta vastavust ühistele väärtustele, mis on toodud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, põhinedes olemasolevatele informatsiooniallikatel,

võttes arvesse eesistujariigi Itaalia 15. novembri 2014. aasta teadet „Õigusriigi põhimõtte austamise tagamine Euroopa Liidus“,

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide 16. detsembri 2014. aasta järeldusi õigusriigi põhimõtte austamise tagamise kohta,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2014. aasta suuniseid põhiõiguste austamise kontrollimiseks nõukogu ettevalmistavates organites võetavate metodoloogiliste sammude kohta,

võttes arvesse nõukogu õigusriiki käsitlevat esimest ja teist dialoogi Luksemburgi ja Hollandi ELi eesistumisajal 17. novembril 2015. aastal ja 24. mail 2016. aastal,

võttes arvesse komisjoni praegust järelevalvemehhanismi ja perioodilise hindamise vahendeid, nagu koostöö- ja jälgimiskord, ELi õigusemõistmise tulemustabel, korruptsioonivastased aruanded ja meedia jälgimisvahend Media Monitor,

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Liidu strateegia kohta põhiõiguste harta tulemuslikuks rakendamiseks,

võttes arvesse komisjoni talituste 6. mai 2011. aasta töödokumenti „Tegevusjuhiseid põhiõiguste arvessevõtmiseks komisjoni mõjuhinnangute koostamisel“,

võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“,

võttes arvesse komisjoni iga-aastast põhiõiguste kollokviumi,

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2012) (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2013–2014) (2),

| (1) | Arvestades, et on vaja demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste mehhanismi, mis oleks objektiivne, erapooletu, tõenduspõhine ning võrselt ja õiglaselt kõikide liikmesriikide ja liidu institutsioonide suhtes kohaldatav ning millel oleks nii ennetav kui ka parandav mõõde. |
| --- | --- |

(1)

Arvestades, et on vaja demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste mehhanismi, mis oleks objektiivne, erapooletu, tõenduspõhine ning võrselt ja õiglaselt kõikide liikmesriikide ja liidu institutsioonide suhtes kohaldatav ning millel oleks nii ennetav kui ka parandav mõõde.

| (2) | Arvestades, et sellise mehhanismi peamine eesmärk peaks olema ennetada demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste rikkumist ja järgimata jätmist, kuid samas peaks see võimaldama Euroopa Liidu lepingu artikli 7 ennetava ja parandava osa, samuti muude aluslepingus kehtestatud vahendite praktilist elluviimist. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades, et sellise mehhanismi peamine eesmärk peaks olema ennetada demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste rikkumist ja järgimata jätmist, kuid samas peaks see võimaldama Euroopa Liidu lepingu artikli 7 ennetava ja parandava osa, samuti muude aluslepingus kehtestatud vahendite praktilist elluviimist.

| (3) | Arvestades, et uute või kattuvate struktuuride tarbetut loomist tuleks vältida ning sellele tuleks eelistada olemasolevate vahendite ühendamist ja täiendamist. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades, et uute või kattuvate struktuuride tarbetut loomist tuleks vältida ning sellele tuleks eelistada olemasolevate vahendite ühendamist ja täiendamist.

| (4) | Arvestades, et demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste määratluste ning vastavate normide ja võrdlusaluste väljatöötamine ei ole ühekordne otsus, vaid pigem laiaulatuslikul avalikul arutelul ning konsulteerimisel, korrapärasel läbivaatamisel ja parimate tavade vahetamisel põhinev pidev ja interaktiivne protsess. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades, et demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste määratluste ning vastavate normide ja võrdlusaluste väljatöötamine ei ole ühekordne otsus, vaid pigem laiaulatuslikul avalikul arutelul ning konsulteerimisel, korrapärasel läbivaatamisel ja parimate tavade vahetamisel põhinev pidev ja interaktiivne protsess.

| (5) | Arvestades, et tõhus saab olla üksnes selline mehhanism, millel on liidu kodanike laiaulatuslik toetus ja mis võimaldab neil protsessis osaleda. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades, et tõhus saab olla üksnes selline mehhanism, millel on liidu kodanike laiaulatuslik toetus ja mis võimaldab neil protsessis osaleda.

| (6) | Arvestades, et ühiste standardite järgimise eest vastutavad peamiselt liikmesriigid, kuid kui nad ei suuda seda tagada, on liidul kohustus sekkuda, et kaitsta oma põhiseaduslikku alust ja tagada, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja hartas sätestatud väärtused oleksid tagatud kõikidele liidu kodanikele ja elanikele kogu liidu territooriumil. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades, et ühiste standardite järgimise eest vastutavad peamiselt liikmesriigid, kuid kui nad ei suuda seda tagada, on liidul kohustus sekkuda, et kaitsta oma põhiseaduslikku alust ja tagada, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja hartas sätestatud väärtused oleksid tagatud kõikidele liidu kodanikele ja elanikele kogu liidu territooriumil.

| (7) | Arvestades, et kõikidel valitsustasanditel on oluline teha tihedalt koostööd oma pädevuse ja kohustuste piires, et tuvastada võimalikke süsteemseid ohte õigusriigi põhimõttele varases staadiumis ja parandada õigusriigi põhimõtte kaitset. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades, et kõikidel valitsustasanditel on oluline teha tihedalt koostööd oma pädevuse ja kohustuste piires, et tuvastada võimalikke süsteemseid ohte õigusriigi põhimõttele varases staadiumis ja parandada õigusriigi põhimõtte kaitset.

| (8) | Arvestades, et liidu väärtuste tõsise rikkumise ohu korral on mitmesuguseid vahendeid, kuid nende jaoks on vaja välja töötada selged ja objektiivsed võrdlusalused, et need oleksid piisavalt tugevad ja hoiatavad, et hoida ära õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste rikkumist; arvestades, et liidul puudub õiguslikult siduv mehhanism, mille abil korrapäraselt kontrollida, kuidas liikmesriigid ja liidu institutsioonid liidu väärtusi ja põhiõigusi järgivad. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades, et liidu väärtuste tõsise rikkumise ohu korral on mitmesuguseid vahendeid, kuid nende jaoks on vaja välja töötada selged ja objektiivsed võrdlusalused, et need oleksid piisavalt tugevad ja hoiatavad, et hoida ära õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste rikkumist; arvestades, et liidul puudub õiguslikult siduv mehhanism, mille abil korrapäraselt kontrollida, kuidas liikmesriigid ja liidu institutsioonid liidu väärtusi ja põhiõigusi järgivad.

| (9) | Arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 295 kohaselt kehtestatakse käesoleva institutsioonidevahelise kokkuleppega üksnes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni koostööd hõlbustav kord ning vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 tegutsevad institutsioonid neile aluslepingutega antud volituste piires ning vastavalt nendes sätestatud korrale, tingimustele ja eesmärkidele; arvestades, et institutsioonidevaheline kokkulepe ei mõjuta Euroopa Kohtu õigust tõlgendada autentselt liidu õigust, |
| --- | --- |

(9)

Arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 295 kohaselt kehtestatakse käesoleva institutsioonidevahelise kokkuleppega üksnes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni koostööd hõlbustav kord ning vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 tegutsevad institutsioonid neile aluslepingutega antud volituste piires ning vastavalt nendes sätestatud korrale, tingimustele ja eesmärkidele; arvestades, et institutsioonidevaheline kokkulepe ei mõjuta Euroopa Kohtu õigust tõlgendada autentselt liidu õigust,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Liidu põhiväärtused ja aluspõhimõtted, täpsemalt demokraatia, õigusriigi põhimõte ja põhiõigused, tagatakse kogu liidus neid käsitleva liidu paktiga, mis sisaldab nimetatud väärtuste ja põhimõtete määratlust, täpsemat kirjeldust, järelevalvet ja jõustamist ning mida kohaldatakse nii liikmesriikide kui ka liidu institutsioonide suhtes.

Artikkel 2

Demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitleva ELi pakti osad on:

| — | iga-aastane aruanne demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste kohta koos riigipõhiste soovitustega (edaspidi „aruanne“), mis koondab Euroopa välisteenistuse, Euroopa Nõukogu ja valdkonna muude asjaomaste asutuste aruandeid, |
| --- | --- |

—

iga-aastane aruanne demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste kohta koos riigipõhiste soovitustega (edaspidi „aruanne“), mis koondab Euroopa välisteenistuse, Euroopa Nõukogu ja valdkonna muude asjaomaste asutuste aruandeid,

| — | aruande alusel peetav iga-aastane parlamentidevaheline arutelu, |
| --- | --- |

—

aruande alusel peetav iga-aastane parlamentidevaheline arutelu,

| — | võimalike ohtude leevendamise ja rikkumiste heastamise kord vastavalt aluslepingutele, sealhulgas Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohase ennetava ja parandava osa eluviimiseks, |
| --- | --- |

—

võimalike ohtude leevendamise ja rikkumiste heastamise kord vastavalt aluslepingutele, sealhulgas Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohase ennetava ja parandava osa eluviimiseks,

| — | demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste poliitikatsükkel liidu institutsioonides. |
| --- | --- |

—

demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste poliitikatsükkel liidu institutsioonides.

Artikkel 3

Demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitlevat ELi pakti laiendatakse, et õigusriigi põhimõtet käsitlev komisjoni raamistik ja nõukogu õigusriiki käsitlev dialoog moodustaksid liidu ühtse vahendi.

Artikkel 4

Komisjon koostab artiklis 8 osutatud sõltumatute ekspertide rühmaga (edaspidi „ekspertide rühm“) konsulteerides Euroopa aruande demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorra kohta liikmesriikides. Komisjon edastab aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. Aruanne avalikustatakse.

Aruanne sisaldab üldist osa ja riigipõhiseid soovitusi.

Kui komisjon ei võta aruannet koos riigipõhiste soovitustega õigel ajal vastu, võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon kutsuda ametlikult Euroopa Komisjoni viivituse kohta selgitusi andma ja nõuda soovituste viivitamatut vastuvõtmist, et hoida ära edasist viivitamist.

Artikkel 5

Aruanne hõlmab olemasolevaid vahendeid, eelkõige õigusemõistmise tulemustabelit, meedia mitmekesisuse vaatlusvahendit, korruptsioonivastast aruannet ja ELi toimimise lepingu artikli 70 kohaseid vastastikuse hindamise menetlusi, ja täiendab neid ning asendab Bulgaaria ja Rumeenia koostöö- ja jälgimiskorda.

Artikkel 6

Aruanne koostatakse mitmesuguste allikate ja olemasolevate liikmesriikide tegevuste hindamis-, aruandlus- ja seirevahendite põhjal, mille hulgas on:

| — | liikmesriikide pädevate asutuste esitatud andmed demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste austamise kohta, |
| --- | --- |

—

liikmesriikide pädevate asutuste esitatud andmed demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste austamise kohta,

| — | FRA, eelkõige selle vahend EFRIS, |
| --- | --- |

—

FRA, eelkõige selle vahend EFRIS,

| — | muud liidu spetsialiseeritud asutused, eelkõige Euroopa Andmekaitseinspektor, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) ja Eurostat, |
| --- | --- |

—

muud liidu spetsialiseeritud asutused, eelkõige Euroopa Andmekaitseinspektor, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) ja Eurostat,

| — | eksperdid, akadeemikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid, nt kohtunike, juristide ja ajakirjanike kutse- ja valdkondlikud ühendused, |
| --- | --- |

—

eksperdid, akadeemikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid, nt kohtunike, juristide ja ajakirjanike kutse- ja valdkondlikud ühendused,

| — | rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide loodud olemasolevad indeksid ja võrdlusalused, |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide loodud olemasolevad indeksid ja võrdlusalused,

| — | Euroopa Nõukogu, sh Veneetsia komisjon, riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO), Euroopa Nõukogu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongress ja Euroopa kohtute efektiivsust hindav komisjon (CEPEJ), |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu, sh Veneetsia komisjon, riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO), Euroopa Nõukogu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kongress ja Euroopa kohtute efektiivsust hindav komisjon (CEPEJ),

| — | rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO), Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO), Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ja Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD),

| — | Euroopa Kohtu, Euroopa Inimõiguste Kohtu ja teiste rahvusvaheliste kohtute, tribunalide ja lepingu alusel loodud organite kohtupraktika, |
| --- | --- |

—

Euroopa Kohtu, Euroopa Inimõiguste Kohtu ja teiste rahvusvaheliste kohtute, tribunalide ja lepingu alusel loodud organite kohtupraktika,

| — | kõik Euroopa Parlamendi resolutsioonid või muud asjaomased dokumendid, sh iga-aastane aruanne inimõiguste olukorra kohta liidus, |
| --- | --- |

—

kõik Euroopa Parlamendi resolutsioonid või muud asjaomased dokumendid, sh iga-aastane aruanne inimõiguste olukorra kohta liidus,

| — | liidu institutsioonide dokumendid. |
| --- | --- |

—

liidu institutsioonide dokumendid.

Kõik käesolevas artiklis osutatud dokumendid ning ekspertide rühma koostatud aruande eelnõu koos riigipõhiste soovitustega avaldatakse Euroopa Komisjoni veebisaidil.

Artikkel 7

Aruanne esitatakse ühtses vormis, sellele lisatakse riigipõhised soovitused ja selles keskendutakse eelkõige järgmistele aspektidele:

| — | võimude lahusus, |
| --- | --- |

—

võimude lahusus,

| — | riigi erapooletus, |
| --- | --- |

—

riigi erapooletus,

| — | poliitiliste otsuste tagasipööratavus pärast valimisi, |
| --- | --- |

—

poliitiliste otsuste tagasipööratavus pärast valimisi,

| — | institutsioonaalne kontroll ja tasakaalustamine, millega tagatakse, et riigi erapooletus ei satu kahtluse alla, |
| --- | --- |

—

institutsioonaalne kontroll ja tasakaalustamine, millega tagatakse, et riigi erapooletus ei satu kahtluse alla,

| — | riigi ja institutsioonide püsivus, mis põhineb põhiseaduse kindlusel, |
| --- | --- |

—

riigi ja institutsioonide püsivus, mis põhineb põhiseaduse kindlusel,

| — | meediavabadus ja meedia mitmekesisus, |
| --- | --- |

—

meediavabadus ja meedia mitmekesisus,

| — | sõnavabadus ja kogunemisvabadus, |
| --- | --- |

—

sõnavabadus ja kogunemisvabadus,

| — | avaliku ruumi ja kodanikuühiskonna dialoogi tõhusate mehhanismide edendamine, |
| --- | --- |

—

avaliku ruumi ja kodanikuühiskonna dialoogi tõhusate mehhanismide edendamine,

| — | õigus aktiivsele ja passiivsele demokraatlikule osalemisele valimistel ja osalusdemokraatia, |
| --- | --- |

—

õigus aktiivsele ja passiivsele demokraatlikule osalemisele valimistel ja osalusdemokraatia,

| — | ausus ja korruptsiooni puudumine, |
| --- | --- |

—

ausus ja korruptsiooni puudumine,

| — | läbipaistvus ja aruandekohustus, |
| --- | --- |

—

läbipaistvus ja aruandekohustus,

| — | õiguspärasus, |
| --- | --- |

—

õiguspärasus,

| — | õiguskindlus, |
| --- | --- |

—

õiguskindlus,

| — | võimuliialduse või võimu kuritarvitamise vältimine, |
| --- | --- |

—

võimuliialduse või võimu kuritarvitamise vältimine,

| — | võrdsus seaduse ees ja mittediskrimineerimine, |
| --- | --- |

—

võrdsus seaduse ees ja mittediskrimineerimine,

| — | õiguskaitse kättesaadavus: õiguskaitse sõltumatus ja erapooletus, õiglane kohtulik arutamine, põhiseaduslik kohus (selle olemasolu korral), sõltumatu õiguselukutse, |
| --- | --- |

—

õiguskaitse kättesaadavus: õiguskaitse sõltumatus ja erapooletus, õiglane kohtulik arutamine, põhiseaduslik kohus (selle olemasolu korral), sõltumatu õiguselukutse,

| — | konkreetsed probleemid õigusriigi põhimõtte järgimisega: korruptsioon, huvide konflikt, isikuandmete kogumine ja jälgimine, |
| --- | --- |

—

konkreetsed probleemid õigusriigi põhimõtte järgimisega: korruptsioon, huvide konflikt, isikuandmete kogumine ja jälgimine,

| — | harta I–VI jaotis, |
| --- | --- |

—

harta I–VI jaotis,

| — | Euroopa inimõiguste konventsioon ja selle protokollid. |
| --- | --- |

—

Euroopa inimõiguste konventsioon ja selle protokollid.

Artikkel 8

Liikmesriikide demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste olukorda hindab ja riigipõhiste soovituste eelnõud töötab välja representatiivne sõltumatute ekspertide rühm (edaspidi „ekspertide rühm“) kättesaadavate andmete ning teabe kvantitatiivse ja kvalitatiivse analüüsi põhjal.

| 8.1. | Ekspertide rühma kuuluvad järgmised liikmed:






  — | iga liikmesriigi parlamendi määratud üks sõltumatu ekspert, kes on on kvalifitseeritud põhiseaduskohtu või ülemkohtu kohtunik, kes ei ole aktiivses teenistuses; |
| --- | --- | --- |

8.1.

Ekspertide rühma kuuluvad järgmised liikmed:

—

iga liikmesriigi parlamendi määratud üks sõltumatu ekspert, kes on on kvalifitseeritud põhiseaduskohtu või ülemkohtu kohtunik, kes ei ole aktiivses teenistuses;

| — | kümme eksperti, kelle nimetab Euroopa Parlament kahekolmandikulise häälteenamusega ekspertide nimekirja alusel, millesse on eksperte nimetanud






  i) | akadeemiate liit All European Academies (ALLEA); |
| --- | --- | --- |

—

kümme eksperti, kelle nimetab Euroopa Parlament kahekolmandikulise häälteenamusega ekspertide nimekirja alusel, millesse on eksperte nimetanud

i)

akadeemiate liit All European Academies (ALLEA);

| ii) | inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavate riigiasutuste Euroopa võrgustik (ENNHRI); |
| --- | --- |

ii)

inimõiguste edendamise ja kaitse eest vastutavate riigiasutuste Euroopa võrgustik (ENNHRI);

| iii) | Euroopa Nõukogu (sh Veneetsia komisjon, GRECO ja Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik); |
| --- | --- |

iii)

Euroopa Nõukogu (sh Veneetsia komisjon, GRECO ja Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik);

| iv) | Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindav komisjon (CEPEJ) ning Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu (CCBE); |
| --- | --- |

iv)

Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindav komisjon (CEPEJ) ning Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu (CCBE);

| v) | ÜRO, OSCE ning OECD. |
| --- | --- |

v)

ÜRO, OSCE ning OECD.

| 8.2. | Ekspertide rühma esimees valitakse liikmete hulgast. |
| --- | --- |

8.2.

Ekspertide rühma esimees valitakse liikmete hulgast.

| 8.3. | Selleks et lihtsustada demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste Euroopa aruande eelnõu ja riigipõhiste soovituste eelnõu koostamist, osutab komisjon ekspertide rühmale tõhusat tegutsemist võimaldavaid sekretariaaditeenuseid, mis hõlmavad eelkõige läbivaadatavate ja hinnatavate andmete ja infoallikate kogumist ning haldustuge eelnõude koostamise ajal. |
| --- | --- |

8.3.

Selleks et lihtsustada demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste Euroopa aruande eelnõu ja riigipõhiste soovituste eelnõu koostamist, osutab komisjon ekspertide rühmale tõhusat tegutsemist võimaldavaid sekretariaaditeenuseid, mis hõlmavad eelkõige läbivaadatavate ja hinnatavate andmete ja infoallikate kogumist ning haldustuge eelnõude koostamise ajal.

Artikkel 9

Ekspertide rühm hindab kõiki liikmesriike artiklis 7 loetletud aspektide põhjal ja teeb kindlaks võimalikud ohud ja rikkumised. Ekspertide rühma sõltumatuse kaitsmiseks ja aruande objektiivsuse tagamiseks viib rühma iga liige oma analüüsi läbi anonüümselt ja sõltumatult. Ekspertide rühma liikmed võivad kasutatavate meetodite ja kokkulepitud standardite üle omavahel nõu pidada.

Ekspertide rühm vaatab hindamismeetodid igal aastal läbi ning vajaduse korral neid täiustatakse, selgitatakse, täiendatakse või muudetakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisel otsusel pärast konsulteerimist liikmesriikide parlamentide, ekspertide ja kodanikuühiskonnaga.

Artikkel 10

Aruande vastuvõtmisega komisjoni poolt algab parlamentidevaheline arutelu ja arutelu nõukogus, mille eesmärk on tegelda edasi aruande tulemustega ja riigipõhiste soovitustega järgmiste etappidena:

| — | Euroopa Parlament korraldab aruande põhjal parlamentidevahelise arutelu ja võtab vastu resolutsiooni; nimetatud arutelu tuleks korraldada nii, et sellel seatakse võrdlusnäitajad ja eesmärgid, mis tuleb saavutada, ning pakkuda välja vahendid demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste osas saavutatud liidu ühise konsensuse raames aastast aastasse toimuvate muutuste hindamiseks; asjaomaseid menetlusi tuleks kiirendada, et luua vahendid, mis lisaks iga-aastaste muutuste vahetule ja tulemuslikule jälgimisele tagaksid ka kõigi asjaomaste osapoolte võetud kohustuste täitmise. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament korraldab aruande põhjal parlamentidevahelise arutelu ja võtab vastu resolutsiooni; nimetatud arutelu tuleks korraldada nii, et sellel seatakse võrdlusnäitajad ja eesmärgid, mis tuleb saavutada, ning pakkuda välja vahendid demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste osas saavutatud liidu ühise konsensuse raames aastast aastasse toimuvate muutuste hindamiseks; asjaomaseid menetlusi tuleks kiirendada, et luua vahendid, mis lisaks iga-aastaste muutuste vahetule ja tulemuslikule jälgimisele tagaksid ka kõigi asjaomaste osapoolte võetud kohustuste täitmise.

| — | Iga-aastane parlamentidevaheline arutelu on osa Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide parlamentide vahelisest mitmeaastasest struktureeritud dialoogist ja sellesse kaasatakse ka kodanikuühiskond, FRA ja Euroopa Nõukogu. |
| --- | --- |

—

Iga-aastane parlamentidevaheline arutelu on osa Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide parlamentide vahelisest mitmeaastasest struktureeritud dialoogist ja sellesse kaasatakse ka kodanikuühiskond, FRA ja Euroopa Nõukogu.

| — | Nõukogu korraldab oma õigusriiki käsitlevast dialoogist lähtudes aruande põhjal iga-aastase arutelu, võtab vastu nõukogu järeldused ja palub liikmesriikide parlamentidel esitada aruande, ettepanekute või reformide kohta vastuse. |
| --- | --- |

—

Nõukogu korraldab oma õigusriiki käsitlevast dialoogist lähtudes aruande põhjal iga-aastase arutelu, võtab vastu nõukogu järeldused ja palub liikmesriikide parlamentidel esitada aruande, ettepanekute või reformide kohta vastuse.

| — | Aruande põhjal võib komisjon otsustada algatada Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaselt süstemaatilise rikkumise menetluse, ühendades mitu rikkumisjuhtumit. |
| --- | --- |

—

Aruande põhjal võib komisjon otsustada algatada Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaselt süstemaatilise rikkumise menetluse, ühendades mitu rikkumisjuhtumit.

| — | Aruande põhjal võib komisjon pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga otsustada esitada ettepanek, et hinnata vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 70 vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seonduva liidu poliitika rakendamist liikmesriikide poolt. |
| --- | --- |

—

Aruande põhjal võib komisjon pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga otsustada esitada ettepanek, et hinnata vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 70 vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seonduva liidu poliitika rakendamist liikmesriikide poolt.

| 10.1 | Kui liikmesriik vastab aruande põhjal kõigile artiklis 7 loetletud aspektidele, ei ole vaja võtta edasisi meetmeid. |
| --- | --- |

10.1

Kui liikmesriik vastab aruande põhjal kõigile artiklis 7 loetletud aspektidele, ei ole vaja võtta edasisi meetmeid.

| 10.2 | Kui liikmesriik ei vasta aruande põhjal ühele või mitmele artiklis 7 loetletud aspektile, alustab komisjon kõnealuse liikmesriigiga dialoogi, võttes arvesse riigipõhiseid soovitusi.






  10.2.1 | Kui riigipõhised soovitused liikmesriigi kohta hõlmavad ekspertide rühma hinnangut, et esineb Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtuste tõsise rikkumise selge oht ja on piisavat alust Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kasutuselevõtmiseks, arutavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon igaüks viivitamata seda küsimust ja teevad põhjendatud otsuse, mis avalikustatakse. |
| --- | --- | --- |

10.2

Kui liikmesriik ei vasta aruande põhjal ühele või mitmele artiklis 7 loetletud aspektile, alustab komisjon kõnealuse liikmesriigiga dialoogi, võttes arvesse riigipõhiseid soovitusi.

10.2.1

Kui riigipõhised soovitused liikmesriigi kohta hõlmavad ekspertide rühma hinnangut, et esineb Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtuste tõsise rikkumise selge oht ja on piisavat alust Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kasutuselevõtmiseks, arutavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon igaüks viivitamata seda küsimust ja teevad põhjendatud otsuse, mis avalikustatakse.

| 10.3 | Kui aruande põhjal riigipõhised soovitused liikmesriigi kohta hõlmavad ekspertide rühma hinnangut, et esineb Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtuste tõsine ja jätkuv rikkumine, mis tähendab, et rikkumine on süvenenud või püsib muutumatuna vähemalt kahe aasta jooksul, ja on piisavat alust Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 2 kasutuselevõtmiseks, arutavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon igaüks viivitamata seda küsimust ja iga institutsioon teeb põhjendatud otsuse, mis avalikustatakse. |
| --- | --- |

10.3

Kui aruande põhjal riigipõhised soovitused liikmesriigi kohta hõlmavad ekspertide rühma hinnangut, et esineb Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud väärtuste tõsine ja jätkuv rikkumine, mis tähendab, et rikkumine on süvenenud või püsib muutumatuna vähemalt kahe aasta jooksul, ja on piisavat alust Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 2 kasutuselevõtmiseks, arutavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon igaüks viivitamata seda küsimust ja iga institutsioon teeb põhjendatud otsuse, mis avalikustatakse.

Artikkel 11

Vastavalt paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 25 moodustavad põhiõigused osa komisjoni seadusandlike ettepanekute mõjuhinnangust.

Artiklis 8 osutatud ekspertide rühm hindab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vastavust demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste seisukohast.

Artikkel 12

Institutsioonidevahelise koostöö parandamiseks mõju hindamisel ning põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimise kultuuri kujundamise eesmärgil moodustatakse institutsioonidevaheline mõju hindamise töörühm (edaspidi „töörühm“). Töörühm konsulteerib aegsasti liikmesriikide ekspertidega, et paremini arvesse võtta õigusaktide rakendamisega seotud probleeme liikmesriikides ning aidata ületada liidu institutsioonide lahknevaid tõlgendusi ja arusaamu põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte mõjust liidu õigusaktidele. Demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste järgimise ja edendamise tagamise eesmärgil on töörühma tegevuse aluseks nõukogu suunised põhiõiguste austamise kontrollimiseks nõukogu ettevalmistavates organites võetavate metodoloogiliste sammude kohta, komisjoni Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõhusa rakendamise strateegia, komisjoni tegevusjuhised põhiõiguste arvestamiseks komisjoni mõjuhinnangutes, parema õigusloome vahendite hulka kuuluv vahend nr 24 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artikkel 38.

Artikkel 13

Koos aruandega seotud iga-aastase demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste poliitikatsükliga esitatakse järgmised Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni aastaaruanded õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste rakendamise ja järgimise kohta liidu institutsioonides:

| — | aastaaruanne harta kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

—

aastaaruanne harta kohaldamise kohta;

| — | aastaaruanne liidu õiguse kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

—

aastaaruanne liidu õiguse kohaldamise kohta;

| — | aastaaruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise kohta (3). |
| --- | --- |

—

aastaaruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise kohta (3).

Artikkel 14

Käesolev kokkulepe jõustub...

Sõlmitud ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Euroopa Liidu Nõukogu nimel

eesistuja

Euroopa Komisjoni nimel

president

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0173.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0286.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

3

---

Kolmapäev, 26. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/178 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/178

---

P8_TA(2016)0412

Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (2016/2931(RSP))

(2018/C 215/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/623, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrust (EL, Euratom) 2015/623, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604), ja sellega kaasnevaid dokumente (SWD(2016)0299), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604), ja sellega kaasnevaid dokumente (SWD(2016)0299),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut muuta 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (COM(2016)0606), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut muuta 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (COM(2016)0606),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2016. aasta avaldust mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2016. aasta avaldust mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohta,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| 1. | rõhutab Euroopa Parlamendi jätkuvat muret kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku (edaspidi „finantsraamistik“) kohaselt kasutada olevate vahendite ebapiisavuse pärast; osutab viimastel aastatel puhkenud mitmele uuele kriisile ja esile kerkinud prioriteetidele, nagu eelkõige rände- ja pagulaskriis, liiduvälised hädaolukorrad, liidusisesed julgeolekuprobleemid, põllumajanduskriis, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) rahastamine ning töötuse püsivalt kõrge määr, eriti noorte seas; juhib tähelepanu ka kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe hiljutisele ratifitseerimisele ELi poolt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab – olles hinnanud finantsraamistiku toimimist käesoleva programmitöö perioodi esimesel poolel (hinnang on esitatud parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioonis) –, et asjakohane vastus neile väljakutsetele eeldab märkimisväärsete lisavahendite eraldamist ELi eelarvest, mida ei olnud praeguse finantsperspektiivi esimestel aastatel täielikult võimalik teha, sest kehtivas finantsraamistikus nappis rahalisi vahendeid; rõhutab, et ELi eelarve peab olema kooskõlas Euroopa Liidu võetud poliitiliste kohustuste ja strateegiliste eesmärkidega; tuletab sellega seoses meelde ELi toimimise lepingu artiklit 311, milles sätestatakse, et „liit varustab end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on veendunud, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine annab ainulaadse võimaluse lahendada eelarvega seotud probleeme, mis praegu Euroopa Liidu usaldusväärsust kahjustavad; palub seepärast nõukogul täita oma kohustust viia sõnad ja teod kooskõlla ning tagada praeguse finantsperspektiivi ülejäänud aastateks realistlik, usaldusväärne, sidus ja jätkusuutlik ELi eelarve; on seisukohal, et finantsraamistiku muutmisel tuleb püüda tagada tasakaal liidu pikaajaliste poliitiliste prioriteetide elluviimise ja uute probleemide lahendamise vahel; kordab oma põhimõttelist seisukohta, mille kohaselt ei tohiks uusi poliitilisi algatusi rahastada olemasolevate programmide ja poliitikameetmete arvelt; rõhutab vajadust ELi eelarve järele, mis oleks Euroopa kodanike jaoks läbipaistvam ja ligipääsetavam, et oleks võimalik taastada nende usaldus Euroopa projekti vastu; |
| --- | --- |

3.

Finantsraamistiku muutmise kiirete läbirääkimiste raamistik

| 4. | tuletab meelde, et finantsraamistiku valimistejärgne kohustuslik muutmine oli üks parlamendi peamisi nõudmisi kehtiva finantsraamistiku üle peetud läbirääkimistel; väljendab seetõttu heameelt komisjoni otsuse üle esitada pärast 2014.–2020. aasta finantsraamistiku toimimise läbivaatamist vastavalt finantsraamistiku määruse artiklile 2 ettepanek finantsraamistiku määruse ja institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmiseks; on veendunud, et see ettepanek on hea algpunkt läbirääkimisteks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kinnitab, et finantsraamistikku käsitlev 6. juuli 2016. aasta resolutsioon annab parlamendile volitused tulevasteks finantsraamistiku üle peetavateks läbirääkimisteks, hõlmates finantsraamistiku muutmise kõiki aspekte ning 2020. aasta järgse finantsraamistikuga seotud olulisi elemente; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et finantsraamistiku muutmise ajal kokku lepitavad kõik muudatused tuleb ellu viia viivitamata ja integreerida juba ELi 2017. aasta eelarvesse; nõuab tungivalt, et nõukogu vastaks komisjoni ettepanekule konstruktiivselt ja kiiresti ning annaks oma eesistujale viivitamata läbirääkimisvolitused; on valmis alustama nõukoguga kiiresti sisulisi läbirääkimisi finantsraamistiku muutmise üle 2017. aasta eelarve lepitusmenetluse raames ning vastavalt ühiselt kokku lepitud ajakavale ja konkreetsetele läbirääkimiste tingimustele; peab kahetsusväärseks, et nüüd, mil eelarve lepitusmenetlus on algamas, ei ole nõukogu veel valmis finantsraamistiku läbirääkimisi alustama; kinnitab kavatsust jõuda mõlemas menetluses kokkuleppele enne 2016. aasta lõppu; |
| --- | --- |

6.

Euroopa Parlamendi vastus komisjoni ettepanekule: finantsraamistiku muutmise ambitsioonikas kokkulepe

| 7. | suhtub positiivselt finantsraamistiku paketi kohta esitatud muudatustesse, eelkõige paindlikkuse küsimuses; peab siiski kahetsusväärseks, et komisjoni ei soovitanud suurendada praegusi finantsraamistiku ülemmäärasid, mis lahendaks selgelt ja jätkusuutlikult ELi poliitika hinnanguliste vajaduste rahastamise kuni käesoleva perioodi lõpuni; rõhutab parlamendi seisukohta, et rubriikide 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks), 1b (Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus), 3 (Julgeolek ja kodakondsus) ja 4 (Globaalne Euroopa) ülemmäärad on ebapiisavad ja neid tuleks suurendada, kui liit soovib probleemid lahendada ja oma poliitilised eesmärgid täita; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab eriti meelde parlamendi nõudmisi hüvitada täielikult EFSIga seotud kärped programmis „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastus, jätkata noorte tööhõive algatust samal iga-aastaste assigneeringute tasemel nagu 2014. ja 2015. aastal ning suurendada märkimisväärselt rubriikides 3 ja 4 rände- ja pagulaskriisi lahendamiseks mõeldud vahendeid; suhtub positiivselt komisjoni esildatud täiendavate sihtotstarbeliste suurendamiste üldisesse paketti, mida saab rahastada käesoleva perioodi lõpuni olemasolevatest varudest, kuid rõhutab, et ettepanek ei vasta siiski parlamendi ootustele kõnealustes valdkondades; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et arvnäitajatega seotud komisjoni ettepanek, mille maht on hinnanguliselt 12,8 miljardit eurot, sisaldab erinevaid komponente; toonitab eelkõige programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu transpordivaldkonna (mõlemal juhul 0,4 miljardit eurot), programmide „Erasmus+“ ja COSME (mõlemal juhul 0,2 miljardit eurot) ning noorte tööhõive algatuse (1 miljard eurot) vahendite suurendamist, mis tähendab kokku 2,2 miljardi euro eest uusi assigneeringuid; märgib, et mitu seadusandlikku ettepanekut, mille komisjon esitas finantsraamistiku muutmise ettepanekuga paralleelselt (EFSI laiendamine, välisinvesteeringute kava, mis hõlmab partnerlusraamistikku koostöö tegemiseks konkreetsete päritolu- ja transiidiriikidega, ning Wifi4EU), annavad kokku veel 1,6 miljardit eurot; tuletab meelde, et 2017. aasta eelarve projekti esitamisel tugevdas komisjon juba rände valdkonda 1,8 miljardi euro võrra ning ajakohastas rubriigi 3 rahastamiskava 2,55 miljardi euro võrra jätkuvate seadusandlike menetluste tõttu; juhib ühtlasi tähelepanu asjaolule, et alamrubriigi 1a ja rubriigi 4 rahaliste vahendite kavandatav suurendamine kajastub osaliselt juba kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2017; märgib ühtlasi, et ühtekuuluvuspoliitika rahastamispakettide tehniline kohandamine 4,6 miljardi euro ulatuses on komisjoni tehniline muudatus ning see on juba kinnitatud finantsraamistiku tehnilise kohandusena 2017. aastaks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on veendunud, et noorte liikuvus on Euroopa teadmuse suurendamise ja identiteedi tugevdamise seisukohalt ülisuure tähtsusega, eelkõige populismi ja väärteabe levimise ohu ennetamisel; peab ELi eelarvest toimuvat edasist investeerimist Euroopa noortesse poliitiliselt hädavajalikuks; toetab selliste uute algatuste elluviimist nagu hiljuti esildatud programm „Interraili sõidukaart 18. sünnipäevaks“, millega antaks kõigile Euroopa kodanikele nende 18. sünnipäeva puhul tasuta Interraili sõidukaart; nõuab, et finantsraamistiku muutmisega seoses tagataks asjakohased assigneeringud selle ettepaneku rahastamiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on kindlalt otsustanud lahendada ühemõttelisel viisil finantsraamistiku erivahendite maksete eelarvestamise küsimuse; tuletab meelde kehtiva finantsraamistiku ajal eelarveläbirääkimistel igal aastal esiplaanil olnud lahendamata tõlgendamiskonflikti ühelt poolt komisjoni ja Euroopa Parlamendi ning teiselt poolt nõukogu vahel; kinnitab oma veendumust, mille kohaselt tuleks ka maksete assigneeringuid, mis on tingitud erivahendite kasutuselevõtust kulukohustuste assigneeringutes, arvestada mitmeaastase finantsraamistiku iga-aastaste maksete ülemmääradele lisaks; on seisukohal, et komisjoni analüüsi ja prognoosi kohaselt saab kehtiva finantsraamistiku maksete ülemmäärad säilitada ainult juhul, kui see küsimus lahendatakse sellisel viisil; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab tõsist muret koostöös liikmesriikidega täidetavate ELi programmide rakendamisel praegu esinevate viivituste pärast, mida näitab ilmekalt paranduseelarve projekt nr 4/2016, millega vähendatakse eelarvestatud maksete taset 2016. aastal 7,3 miljardi euro võrra; arvab, et sellised viivitused toovad kaasa maksetaotluste suure kuhjumise kehtiva finantsraamistiku perioodi lõppu; tuletab meelde, et eelarveaastal 2015 suurenesid täitmata kulukohustused uuesti varasema kõrge tasemeni ning tulevastest eelarvetest rahastatav summa kasvas 339 miljardi euroni; on kindlalt veendunud, et tuleks igati püüda vältida eelmisel perioodil ilmnenud tasumata arvete võlgnevuse kuhjumisega sarnase võlgnevuse tekkimist ja uut maksekriisi; toetab seetõttu kindlalt uut siduvat maksekava aastateks 2016–2020, mille kolm institutsiooni peaksid ühiselt koostama ja kokku leppima; on ka seisukohal, et selle ülesande täitmiseks on tingimata vaja täielikult ära kasutada maksete koguvaru ilma mingite iga-aastaste piiranguteta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab oma pikaajalist seisukohta, et ELi eelarve alatäitmisest või trahvidest tulenev ülejääk tuleks kanda ELi eelarvesse täiendava tuluna, ilma kogurahvatulul põhinevate osamaksude vastava kohandamiseta; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei lisanud seda punkti finantsraamistiku muutmise ettepanekusse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et paindlikkussätted osutusid kehtiva finantsraamistiku esimestel aastatel hädavajalikuks, et rahastada rände- ja pagulaskriisile reageerimist ning uusi poliitilisi algatusi finantsraamistiku rangeid ülemmäärasid ületades; väljendab seetõttu heameelt komisjoni ettepaneku üle neid sätteid laiendada; toetab eelkõige kulukohustuste koguvaru suuruse ja kohaldamisalaga seotud piirangute kaotamist, nagu ka parlament on nõudnud; märgib, et paindlikkusinstrumendi ja hädaabireservi jaoks esildatud uued aastased summad on lähedal järgmisse eelarveaastasse ülekandmistest tulenevalt 2016. aastal tegelikult saavutatud tasemele, kuid parlamendi nõudmine oli kaks korda suurem (vastavalt 2 miljardit eurot ja 1 miljard eurot); |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ELi eelarve tulemuslik täitmine on parlamendi jaoks tähtsaim prioriteet; väljendab eriti heameelt komisjoni ettepaneku üle teha ELi eelarves uuesti kättesaadavaks assigneeringud, mis on vabastatud seetõttu, et meetmed, milleks need algselt kavandatud olid, on jäänud ellu viimata, ning toonitab, et see oli üks parlamendi peamisi nõudmisi finantsraamistikku käsitlevas 6. juuli 2016. aasta resolutsioonis; toonitab, et vabastatud assigneeringud on tegelikult assigneeringud, mille täielikuks ärakasutamiseks on eelarvepädevad institutsioonid juba heakskiidu andnud, ning seetõttu ei saa neid pidada uueks või täiendavaks koormuseks riigikassale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toetab komisjoni ettepanekut luua ELi kriisireserv vahendina, mis võimaldab liidul kriisidele ja tõsise humanitaar- või julgeolekumõjuga sündmustele kiiresti reageerida; on seisukohal, et selle erivahendi kasutuselevõtmine kriisi puhul lahendab täiendavad rahastamisvajadused selgelt ja tõhusalt; nõustub komisjoni ettepanekuga kasutada vabastatud assigneeringuid, kuid väidab, et see ei saa olla selle vahendi ainus rahastamisallikas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kordab ELi eelarve peamist põhimõtet, milleks on ühtsus ja mida rahvusvaheliste fondide arvu suurenemine kahjustab; palub seepärast seda põhimõtet kiiresti kohaldada ja võimaldada Euroopa Parlamendil vahepeal teostada nende fondide üle vajalikku parlamentaarset kontrolli; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et institutsioonidevahelise kokkuleppe käimasolev muutmine annab suurepärase võimaluse tagada finantsraamistiku erivahendite kasutuselevõtmise üle hääletamise nõuete ühtlustamine ja kooskõlla viimine nõuetega, mida kohaldatakse liidu üldeelarve vastuvõtmise suhtes; nõuab asjaomaste sätete vastavat muutmist; |
| --- | --- |

18.

Paralleelsed seadusandlikud ettepanekud

| 19. | nõustub täielikult komisjoni kavatsusega lihtsustada finantseeskirju ning on seisukohal, et see on finantsraamistiku muutmise tähtis osa; võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni ettepaneku finantsmääruse põhjalikuks muutmiseks ning 15 valdkondliku määruse muutmiseks; rõhutab, et lihtsustamise eesmärk peaks olema rakendamiskeskkonda maksete saajate jaoks parandada ja otstarbekamaks muuta; lubab töötada sel eesmärgil eduka tulemuse nimel, mis tuleks saavutada mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et seadusandlike ettepanekute üle (EFSI laiendamine, välisinvesteeringute kava, mis hõlmab partnerlusraamistikku koostöö tegemiseks konkreetsete päritolu- ja transiidiriikidega, ning Wifi4EU), mille komisjon esitas finantsraamistiku muutmise ettepanekuga samal ajal, otsustavad parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

20.

2020. aasta järgne finantsraamistik

| 21. | toonitab, et finantsraamistiku muutmisega peaks algama ka konsensuse otsimine 2020. aasta järgse finantsraamistiku jaoks; rõhutab, et sellega seoses tuleks võtta kindlad kohustused, eelkõige käsitleda omavahendite süsteemi reformi, sh uute omavahendite kasutuselevõtmist, millega saab oluliselt vähendada kogurahvatulul põhinevate osamaksude osakaalu ELi eelarves, kaotada järk-järgult kõik tagasimaksed, samuti viia finantsraamistiku kestus kooskõlla institutsioonide poliitilise tsükliga; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | palub komisjonil esitada eelarvepädevatele institutsioonidele kogu asjakohase teabe selle kohta, milline on Ühendkuningriigi 23. juuni 2016. aasta rahvahääletuse ja sellele järgneva Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise rahaline mõju praegusele finantsraamistikule, ilma et see mõjutaks Ühendkuningriigi ja ELi eelseisvate läbirääkimiste tulemusi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et rahu ja stabiilsus on põhiväärtused, mille liit peab säilitama; on seisukohal, et suure reede kokkulepet, mis on osutunud ülioluliseks rahu ja leppimise saavutamisel, tuleb kaitsta; rõhutab vajadust konkreetsete meetmete ja programmide järele, et tagada toetus piirkondadele, mida Lissaboni lepingu artikli 50 kasutuselevõtmisele järgnevate läbirääkimiste tulemusel Euroopa Liidust lahkumine kõige rohkem mõjutab; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, muudele asjaomastele institutsioonidele ja organitele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT L 103, 22.4.2015, lk 1.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0309.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/182 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/182

---

P8_TA(2016)0416

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta prioriteetide rakendamine

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta prioriteetide rakendamise kohta (2016/2101(INI))

(2018/C 215/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artiklit 136, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artiklit 136,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta teatist 2016. aasta riigipõhiste soovituste kohta (COM(2016)0321), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta teatist 2016. aasta riigipõhiste soovituste kohta (COM(2016)0321),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2016. aasta järeldusi (EUCO 26/16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2016. aasta järeldusi (EUCO 26/16),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2016. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa poolaasta 2016: struktuurireformide elluviimisel ning makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamisel ja korrigeerimisel tehtud edusammude hindamine ning määruse (EL) nr 1176/2011 kohase põhjaliku analüüsi tulemused“ (COM(2016)0095), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa poolaasta 2016: struktuurireformide elluviimisel ning makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamisel ja korrigeerimisel tehtud edusammude hindamine ning määruse (EL) nr 1176/2011 kohase põhjaliku analüüsi tulemused“ (COM(2016)0095),

| — | võttes arvesse komisjoni aruandeid „2016. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2015)0690), „Häiremehhanismi aruanne 2016“ (COM(2015)0691) ja „Ühine tööhõivearuanne“ (COM(2015)0700), komisjoni soovitust võtta vastu nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta (COM(2015)0692) ja komisjoni 26. novembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruandeid „2016. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2015)0690), „Häiremehhanismi aruanne 2016“ (COM(2015)0691) ja „Ühine tööhõivearuanne“ (COM(2015)0700), komisjoni soovitust võtta vastu nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta (COM(2015)0692) ja komisjoni 26. novembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 (COM(2015)0701),

| — | võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viie juhi 22. juuni 2015. aasta aruannet „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“,

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2015. aasta resolutsiooni majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamise kohta: ülevaade ja probleemid (2),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2014. aasta teatist „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ (COM(2014)0903),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2015. aasta rohelist raamatut „Kapitaliturgude liidu loomine“ (COM(2015)0063), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2015. aasta rohelist raamatut „Kapitaliturgude liidu loomine“ (COM(2015)0063),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2015. aasta teatist „Euroopa Liidu õiglane ja tõhus äriühingute maksustamise süsteem: viis tähtsaimat meetmevaldkonda“ (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2015. aasta teatist „Euroopa Liidu õiglane ja tõhus äriühingute maksustamise süsteem: viis tähtsaimat meetmevaldkonda“ (COM(2015)0302),

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (5) ja 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisele juurdepääsu kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2013. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (5) ja 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni VKEde rahastamisele juurdepääsu kohta (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0309/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0309/2016),

| A. | arvestades, et 2016. aasta kevadel prognoosis komisjon, et 2016. aastal kasvab majandus euroalas eeldatavasti 1,6 % ja ELis 1,8 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2016. aasta kevadel prognoosis komisjon, et 2016. aastal kasvab majandus euroalas eeldatavasti 1,6 % ja ELis 1,8 %;

| B. | arvestades, et Euroopas valitseb endiselt suur investeeringute puudujääk ning lisaks sellele, et ELis tuleb veel rohkem suurendada investeeringuid, tuleb suurendada sisenõudlust ja korrigeerida makromajanduslikku tasakaalustamatust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopas valitseb endiselt suur investeeringute puudujääk ning lisaks sellele, et ELis tuleb veel rohkem suurendada investeeringuid, tuleb suurendada sisenõudlust ja korrigeerida makromajanduslikku tasakaalustamatust;

| C. | arvestades, et üldine (ja eriti struktuurne) töötus on ELis endiselt liikmesriikide peamisi probleeme, sest praegu on selle määr väga kõrge (ELis on 10,5 miljonit pikaajalist töötut); arvestades, et kuigi eelmiste aastatega võrreldes on olukord veidi paranenud, on nii noorte töötus kui ka üldine töötus Euroopa äärealadel endiselt palju suurem kui kogu ELi keskmine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üldine (ja eriti struktuurne) töötus on ELis endiselt liikmesriikide peamisi probleeme, sest praegu on selle määr väga kõrge (ELis on 10,5 miljonit pikaajalist töötut); arvestades, et kuigi eelmiste aastatega võrreldes on olukord veidi paranenud, on nii noorte töötus kui ka üldine töötus Euroopa äärealadel endiselt palju suurem kui kogu ELi keskmine;

| D. | arvestades, et inflatsioonimäära langemisel alla nulli oli oma osa ka 2016. aasta alguses toimunud naftahinna langusel ja aeglasel majanduskasvul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inflatsioonimäära langemisel alla nulli oli oma osa ka 2016. aasta alguses toimunud naftahinna langusel ja aeglasel majanduskasvul;

| E. | arvestades, et sellised poliitilised küsimused nagu Ühendkuningriigi rahvahääletuse tulemus, suhted Venemaaga ja ebakindlus üleilmse majandusarengu suhtes on investeerimist veelgi rohkem pidurdanud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sellised poliitilised küsimused nagu Ühendkuningriigi rahvahääletuse tulemus, suhted Venemaaga ja ebakindlus üleilmse majandusarengu suhtes on investeerimist veelgi rohkem pidurdanud;

| F. | arvestades, et liikmesriikide investeeringuid on vähendanud ka riikidesse sisenevad pagulasvood; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikide investeeringuid on vähendanud ka riikidesse sisenevad pagulasvood;

| G. | arvestades, et Euroopa poolaasta raames liikmesriikidele antud soovituste täitmise määr liikmesriikides on sarnane OECD ühepoolsete soovituste omaga (2014. aastal vastavalt 29 % ja 30 %); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa poolaasta raames liikmesriikidele antud soovituste täitmise määr liikmesriikides on sarnane OECD ühepoolsete soovituste omaga (2014. aastal vastavalt 29 % ja 30 %);

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament nõudis oma 2016. aasta majanduskasvu analüüsi resolutsioonis euroala erilise tähelepanu alla võtmist, kuid väljendas heameelt poliitikameetmete parema kombinatsiooni üle; peale selle rõhutas ta, kui oluline on investeeringute suurendamine, jätkusuutlikud reformid ja eelarvepoliitilised kohustused veelgi suurema majanduskasvu ja Euroopa majanduse elavdamise edendamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament nõudis oma 2016. aasta majanduskasvu analüüsi resolutsioonis euroala erilise tähelepanu alla võtmist, kuid väljendas heameelt poliitikameetmete parema kombinatsiooni üle; peale selle rõhutas ta, kui oluline on investeeringute suurendamine, jätkusuutlikud reformid ja eelarvepoliitilised kohustused veelgi suurema majanduskasvu ja Euroopa majanduse elavdamise edendamiseks;

Euroopa probleemid üldiselt aeglustuva majanduskasvu tingimustes

| 1. | märgib murelikult, et 2016. aasta kevadel Euroopa majanduse kohta esitatud prognoosi kohaselt jääb ELi majanduskasv oodatust väiksemaks, sest euroala SKP kasvab eeldatavasti vaid 1,6 %, ulatudes 2017. aastal 1,8 %-ni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et ELi probleemid on seotud halveneva rahvusvahelise keskkonnaga, suutmatusega viia ellu jätkusuutlikke reforme ning sellega, et liidu eri osades on majandus- ja sotsiaalvaldkonna tulemustes suur erinevus; rõhutab, et tuleb suurendada majanduskasvu, ühtekuuluvust, tootlikkust ja konkurentsivõimet; on seisukohal, et jätkusuutlike investeeringute puudumine ja ühtse turu lõpuleviimisel tekkinud probleemid takistavad ELil kogu majanduskasvu potentsiaali saavutamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt selle üle, et 2016. aasta riigipõhistes soovitustes keskendus komisjon majanduskasvu suurendamiseks kolmele prioriteedile: uuendustegevusse, majanduskasvu ja töökohtade loomisse tehtavate investeeringute toetamine, sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide jätkamine ja avaliku sektori raha vastutustundliku kasutamise innustamine; rõhutab aga, et komisjon peaks vastavalt stabiilsuse ja majanduskasvu paktile riigi rahanduse jätkusuutlikkuse toetamiseks rohkem ära tegema, kasutades kooskõlas komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatisega (COM(2015)0012) täielikult ära oma paindlikkussätteid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab, kui oluline on ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja laiema majandusjuhtimise raamistiku vaheline sidusus selliste taastamispüüdluste toetamisel, mida on vaja Euroopa poolaasta eeskirjade järgimiseks; rõhutab siiski, et ühtekuuluvuspoliitika õiguspärasus tuleneb aluslepingutest ning selle poliitikaga väljendatakse Euroopa solidaarsust, mille peamised eesmärgid on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine ELis, vähendades erinevusi erinevate piirkondade arengutaseme vahel, rahastades strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega seotud investeeringuid ja viies ELi oma kodanikele lähemale; on seetõttu arvamusel, et meetmeid, mis seovad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tulemuslikkuse usaldusväärse majandusjuhtimisega, tuleks rakendada otstarbekalt ja tasakaalustatud viisil, kuid üksnes viimase võimalusena, ja nende tulemuste kohta tuleks aru anda; tuletab ka meelde, et selliste meetmete rakendamine peaks alati olema põhjendatud ja läbipaistev ning seejuures tuleb arvesse võtta asjaomase liikmesriigi majandus- ja sotsiaalolusid, et vältida piiranguid piirkondlikele ja kohalikele investeeringutele, mis on täiesti vältimatud liikmesriikide majanduse, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) jaoks, sest nende investeeringutega maksimeeritakse majanduskasvu ja töökohtade loomist ning edendatakse konkurentsivõimet ja tootlikkust, eriti ajal, mil avaliku sektori kulutused on suure surve all; juhib seoses kahe liikmesriigi juhtumitega, mille kohta nõukogu tegi 12. juulil 2016. aastal otsused, millega kaasnesid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohased sanktsioonid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 8, tähelepanu komisjoni 27. juuli 2016. aasta ettepanekule ja sellele järgnenud nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsusele, mille kohaselt tuleb trahvid, mida oleks võidud määrata, tühistada, võttes arvesse liikmesriikide põhjendatud nõudmisi, probleemset majanduskeskkonda, kummagi riigi reformipüüdlusi ja nende püüdeid järgida stabiilsuse ja majanduskasvu pakti eeskirju; on sellega seoses seisukohal, et ettepaneku puhul, mille kohaselt tuleks osa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2017. aasta kulukohustustest seoses nimetatud fondide tulemuslikkuse sidumisega usaldusväärse majandusjuhtimisega blokeerida, tuleks arvesse võtta seisukohti, mida Euroopa Parlament on väljendanud struktureeritud dialoogi käigus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on püüdnud järgneva 18 kuu jaoks poliitiliste eesmärkide seadmisel pidevalt soovituste arvu piirata ja muuta poolaasta ühtsemaks, kattes peamiselt makromajanduse ja sotsiaalküsimuste seisukohast tähtsaimaid valdkondi; kordab, et see hõlbustab soovituste elluviimist majanduslike ja sotsiaalsete võrdlusaluste tervikliku ja mõistliku kogumi alusel; rõhutab, et soovituste arvu vähendamise tulemusel peaks ka temaatiline fookus paranema; rõhutab, et majanduslikku ebavõrdsust tuleb vähendada ja liikmesriikide vahel tuleb saavutada suurem lähenemine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toetab täielikult püüdlusi, mida on tehtud selleks, et riigid võtaksid riigipõhiste soovituste koostamisel ja elluviimisel, mis kujutab endast pidevat reformiprotsessi, suurema vastutuse; on seisukohal, et selleks, et riigid võtaksid suurema vastutuse ja et parandada riigipõhiste soovituste tulemuslikku rakendamist, ning arvestades, et rohkem kui pooled riigipõhistest soovitustest tuleb ellu viia kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, tuleks soovitused Euroopa tasandil arusaadavalt määratletud ja struktureeritud prioriteetide alusel selgelt sõnastada, kaasates vajaduse korral ka riikide parlamente ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi; kordab, et arvestades pädevuste jaotust eri liikmesriikides, võib kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalemine riigipõhiste soovituste rakendamist parandada, ja toetab seetõttu Regioonide Komitee ettepanekut koostada käitumisjuhend, milles käsitletakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist Euroopa poolaastas; palub liikmesriikidel tagada oma parlamendis riiklike reformikavade üle nõuetekohane demokraatlik kontroll; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et pikaajaline kriis Euroopa majanduses on näidanud, et tingimata tuleb soodustada investeeringuid sellistes valdkondades nagu haridus ning uuendus-, teadus- ja arendustegevus, suurendades samas ELi konkurentsivõimet jätkusuutlike struktuurireformidega, millega toetada kvaliteetsete töökohtade loomist, ja rakendades vastutustundlikke fiskaalpoliitikameetmeid, et luua töökohtadele, ettevõtetele (eelkõige VKEdele) ja investeeringutele parem keskkond; võtab teadmiseks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) mõju aasta pärast selle töölerakendamist; rõhutab, et igal juhul tuleb EFSI kasutamist suurendada vähem arenenud ja üleminekupiirkondades ja selle investeeringud loovad tõelist lisaväärtust, kuid tuleb teha rohkem pingutusi, et luua muu hulgas piirkondlikul tasandil investeerimisplatvormid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et töötuse määr on endiselt liiga kõrge, eelkõige noorte puhul, mis näitab, et mitmes liikmesriigis on kvaliteetsete töökohtade loomise suutlikkus endiselt piiratud, ning toonitab, et sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas riiklike tavadega on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et tõhustada oskustesse investeerimist, muuta tööturud kaasavamaks, vähendada sotsiaalset tõrjutust ja üha kasvavat ebavõrdsust sissetuleku ja heaolu osas ning säilitada samal ajal eelarve usaldusväärne haldamine; märgib, et toetusmeetmed rahastamisele juurdepääsu hõlbustamiseks (eelkõige VKEde jaoks) on väga vajalikud, et tegeleda tulemuslikult paljudes liikmesriikides endiselt liiga kõrge töötuse määraga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et praegune majandusolukord, mida iseloomustab likviidsuse ülejääk ja nullilähedased intressimäärad, väiksena püsiv nõudlus ning majapidamiste ja ettevõtete piiratud investeeringud ja kulutused, tähendab, et majanduskasvu tekitamiseks on vaja rakendada komisjoni kavandatud uut poliitikameetmete kombinatsiooni; märgib, et üksnes rahapoliitikast majanduskasvu stimuleerimiseks ei piisa, kui sellega ei kaasne investeeringuid ja jätkusuutlikke struktuurireforme; |
| --- | --- |

9.

2016. aasta soovituste prioriteedid ja eesmärgid

| 10. | tõstab esile, et kolme liikmesriigi puhul on komisjon soovitanud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetada; nõustub komisjoniga, et jooksevkonto suur ja pidev ülejääk viitab sellele, et nõudlust ja investeeringuid (eriti pikaajalisi investeeringuid) tuleb stimuleerida, et lahendada tulevased probleemid seoses transpordi ja kommunikatsiooni, digitaalmajanduse, hariduse, innovatsiooni ja teadustegevuse, kliimamuutuste, energia, keskkonnakaitse ja rahvastiku vananemisega; kutsub komisjoni üles ergutama jätkuvalt vastutustundlikku ja jätkusuutlikku eelarvepoliitikat, mis soodustab kõikides liikmesriikides majanduskasvu ja majanduse elavdamist, pannes suuremat rõhku investeeringutele ja avaliku sektori tõhusamatele kulutustele ning toetades jätkusuutlikke ja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireforme; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et vaja on võtta täiendavaid meetmeid rahastamisvõimaluste suurendamiseks (eelkõige VKEde jaoks) ja viivislaenude vähendamiseks euroalas ja kooskõlas ELi õigusaktidega, et muuta pankade bilanss kindlamaks ja suurendada seeläbi pankade võimet anda reaalmajandusele laenu; rõhutab, kui tähtis on pangandusliidu järkjärguline saavutamine ja rakendamine ning kapitaliturgude liidu väljatöötamine, et luua investeeringuteks ja majanduskasvuks stabiilne keskkond ja vältida euroala finantsturu killustumist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab asjaolu, et siiani on investeeringud viibinud ning need ei ole suutnud tuua ELis kaasa jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ega aidata parandada ettevõtluskeskkonda; on seisukohal, et rahapoliitikaga peab kaasnema asjakohane fiskaalpoliitika, mille eesmärk on hoogustada ELis majanduskasvu vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjadele, sh selle paindlikkusklauslitele; märgib, et riigi tasandist madalamal valitsustasandil on investeeringud viimastel aastatel tugevalt kahanenud, kuid sellegipoolest moodustavad need ELis ligikaudu 60 % avaliku sektori investeeringutest; rõhutab, et investeerimispoliitika instrumendid, nagu EFSI ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, eeldavad asjakohaselt kalibreeritud segarahastamist ja omavahelist täiendavust, et suurendada liidu kulutustega kaasnevat lisaväärtust, meelitades ligi erainvestorite täiendavaid vahendeid; rõhutab seega, et struktuurireformi tugiprogrammis peaks asjaomase struktuurireformiprojekti koostamisel osalema ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

12.

Lahendused ja järeldused

| 13. | toonitab vajadust suurendada ELi üldist võimet saavutada majanduskasv, luua ja säilitada kvaliteetseid töökohti ning vähendada seeläbi suurt tööpuudust, ja selleks tuleb luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik; on seisukohal, et ränne võib aidata tasakaalustada rahvastiku vananemise negatiivseid tagajärgi, sõltuvalt liikmesriikide suutlikkusest kasutada paremini ära sisserändajate oskusi ja kohandada töörände haldamise süsteeme tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, kui olulised on kaasavad haridussüsteemid, mis soodustavad innovatsiooni ja loomingulisust ning annavad tööturu jaoks olulisi oskusi, pidades eelkõige silmas kutseharidust; märgib, et majanduslike, sotsiaalsete ja inimressursi kulude vahel tuleks hoida kooskõlas ELi solidaarsus- ja subsidiaarsuspõhimõtetega asjakohast tasakaalu, vältides palkade ja tööstandardite puhul normide võidulangetamist ning keskendudes samal ajal investeerimisele inimkapitali, teadustegevusse ja arengusse ning haridussüsteemide ja kutsehariduse, sh elukestva õppe täiustamisse; on seisukohal, et innovatsiooni, teadustegevuse ja arengu edendamiseks on vaja hästi kujundatud poliitikat, et soodustada tootlikkust, luua kindel jätkusuutlik majanduskasv ja aidata lahendada praegused struktuursed probleemid ning kaotada seeläbi innovatsioonilõhe teiste riikide majandusega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles seadma kõige tähtsamale kohale meetmed, millega vähendatakse investeeringute ja kaubavoogude suurendamist takistavaid tegureid, mis tulenevad ELi tasandil eelkõige energia, transpordi, kommunikatsioonide ja digitaalmajanduse valdkonnas järgitavate strateegiate osas puuduvast selgusest; märgib, et pangalaenudele avaldavad pärast pangandusliidu vastuvõtmist ja riikide tasandil mõju tülikad õigussüsteemid, korruptsioon, finantssektori läbipaistvuse puudumine, iganenud bürokraatia, avalike teenuste ebapiisav digiteerimine, ressursside väärpaigutamine, pangandus- ja kindlustussektoris eksisteerivad siseturu tõkked, tööturu vajadustega mittekooskõlastatud haridussüsteemid ja ühtse turu lõpuleviimine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | taunib asjaolu, et kuigi strateegiaga „Euroopa 2020“ võeti vaesusevastane võitlus esmakordselt ELi kavva, jääb selle eesmärk vähendada liidus vaesuse määra saavutamata; on seisukohal, et vaesusevastase võitluse eesmärki tuleks silmas pidada juba ELi poliitika esmasel kujundamisel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et suurt maksukiilu on vaja vältida, sest suured maksud vähendavad mitteaktiivsete inimeste, töötute, leibkonna teiste palgasaajate ja madalapalgaliste motivatsiooni uuesti tööle minna; |
| --- | --- |

17.

| 18. | võtab teatavaks komisjoni ja liikmesriikide vahel SKP lõhe arvutamise metoodika üle käimas olevad arutelud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et tuleb teha pingutusi ülejäänud investeerimistakistuste kõrvaldamiseks liikmesriikides ning võimaldada sobivamat, jätkusuutliku majanduskasvu soodustamisele suunatud meetmete kombinatsiooni, mis hõlmaks keskendumist teadus- ja arendustegevuse kuludele; on veendunud, et Euroopa majanduse suurema konkurentsivõime seisukohast on väga oluline tegur avaliku ja erasektori toetus teadusasutustele ja kõrgkoolidele ning selle infrastruktuuri puuduste või puudumise tõttu on teatavad riigid väga halvas olukorras; rõhutab, et ideaalset ja kõigile ühtviisi hästi sobivat ELi innovatsioonipoliitika retsepti ei ole, kuid innovatsiooni ja suutlikkuse vahelise lõhe ületamiseks ELis on soovitatav, et liikmesriigid rakendaksid piisavalt diferentseeritud innovatsioonipoliitikat, mis lähtub juba saavutatud edusammudest; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab kiiduväärseks 2015. aasta detsembris Pariisi kliimakonverentsil (COP21) saavutatud Pariisi kokkulepet ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles seda rakendama; |
| --- | --- |

20.

2016. aasta Euroopa poolaasta valdkondlikud küsimused

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitika

| 21. | on seisukohal, et nõukogu ja komisjon peaksid võtma eesmärgiks saavutada see, et eelarve konsolideerimise protsessiga kaasneksid meetmed, mis aitavad vähendada ebavõrdsust, ning toonitab, et Euroopa poolaasta protsess peaks aitama leida lahendusi praegustele ja tekkivatele sotsiaalprobleemidele, tagades seeläbi tõhusama majanduse; osutab asjaolule, et sotsiaalsed investeeringud inimkapitali peavad olema peamised täiendavad meetmed, kuna inimkapital on üks majanduskasvu tegureid ning konkurentsi ja arengu hoogustajaid; nõuab, et riigipõhistes soovitustes toetatavate suurte struktuurireformidega kaasneks lühiajalise, keskpika ja pikaajalise sotsiaalse mõju hindamine, et mõista paremini reformide sotsiaalseid, majanduslikke ja tööhõivealaseid tagajärgi, eriti mõju töökohtade loomisele ja majanduskasvule; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et töötus, eriti noorte töötus, on Euroopa ühiskondades jätkuvalt tohutu probleem ning et komisjoni andmete kohaselt on töötus jätkuvalt järk-järgult vähenenud, kuid see on endiselt suurem kui 2008. aastal – 2016. aasta aprillis oli töötuid 21,2 miljonit ja liikmesriikide vahelised erinevused olid väga suured; juhib tähelepanu vajadusele loodavaid töökohti kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt hinnata, et välistada tööhõive määra kasv pelgalt ebakindlate töösuhete või tööjõu vähenemise tagajärjel; märgib, et vaatamata oskuste ja teadmistega seotud tulemustele ei ole mõne liikmesriigi haridus- ja koolitussüsteemid rahvusvaheliselt tulemuslikud ja tagavad vajalikke oskusi üha vähem, mis on aidanud kujuneda olukorral, kus 39 % äriühingutest on endiselt raskusi vajalike oskustega tööjõu leidmisel; nõuab, et riigipõhistes soovitustes tähtsustataks rohkem tööturu struktuurilise tasakaalustamatuse, sealhulgas pikaajalise töötuse ja oskuste nõudlusele mittevastavuse kaotamist, ning rõhutab vajadust suurendada investeeringuid haridus- ja koolitussüsteemidesse ning neid arendada, tagades ühiskonnale vahendid ja suutlikkuse kohaneda tööturu muutuvate nõudmistega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib tähelepanu asjaolule, et aastatel 2008–2014 kasvas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arv ELis 4,2 miljoni võrra ja jõudis rohkem kui 22 miljonini (22,3 %); võtab arvesse, et komisjon on märkinud, et enamikus liikmesriikides seistakse endiselt silmitsi kriisist tingitud teravate sotsiaalsete tagajärgedega; nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt suuremaid pingutusi vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja suureneva ebavõrdsuse vähendamiseks, et käsitleda liikmesriikide vahelist ja ühiskondade sisest majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust; on arvamusel, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine ning ebavõrdsuse vähendamine peaks olema üks riigipõhistes soovitustes kajastatud prioriteete, kuna see on ülioluline, et saavutada püsiv majanduskasv ja rakendamise sotsiaalselt jätkusuutlik rütm; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et nagu Euroopa Parlament on märkinud, peavad sotsiaalselt vastutustundlikud reformid põhinema solidaarsusel, integratsioonil, sotsiaalsel õiglusel ja rikkuse õiglasel jaotumisel, sest see on mudel, mis tagab võrdsuse ja sotsiaalkaitse, kaitseb haavatavaid rühmi ning parandab kõigi kodanike elutingimusi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on veendunud, et majanduskasv peaks tagama positiivse sotsiaalse mõju; peab kiiduväärseks, et makromajandusliku tulemustabeli raames on kehtestatud kolm uut tööhõive põhinäitajat; kordab, et nendel peaks olema olemasolevate majandusnäitajatega võrdne kaal, millega tagatakse sisemise tasakaalustamatuse parem hindamine ja struktuurireformide tõhustamine; nõuab seda silmas pidades ja selleks, et hoida ära valikuline kohaldamine, et need võiksid viia põhjalikumate analüüsideni, et mõista paremini poliitika ja meetmete põhjuse ning tagajärje vahelist seost; teeb ettepaneku lisada riigipõhiste soovituste struktuuri sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlus, et hoida ära sotsiaalsete normide võidulangetamist, tuginedes sotsiaalsete ja tööhõivenäitajate tulemuslikule kasutamisele makromajanduslikus järelevalves; on veendunud, et tööhõive- ja majandusnäitajate võrdsustamise korral peaks see käima käsikäes tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) rolli suurema väärtustamisega Euroopa poolaasta raames; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et kolme tööhõive näitaja lisamine näitab, et Euroopa tööhõivestrateegia, sealhulgas tööhõivesuunised, täidab olulist osa ELi majanduse juhtimises, kuid vaja on teha suuremaid pingutusi, eriti sotsiaalsete näitajate kehtestamise kaudu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | võtab teadmiseks, et komisjon on algatanud Euroopa sotsiaalõiguste samba loomise, kuid tuletab meelde vajadust jõuda konsultatsiooniprotsessis tulemusteni ja liikuda edasi uute tulemuslike meetmetega, mille abil püütakse saavutada süvitsiminevam ja õiglasem EL ja mis peaksid mängima olulist rolli ebavõrdsuse käsitlemisel; toob sellega seoses esile viie juhi aruande, milles nõutakse suuremat majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, kuid tunnistatakse, et ühte kõigile sobivat lahendust ei ole olemas; usub selles osas, et iga ühist poliitikat tuleks kohandada iga liikmesriigi jaoks; on seisukohal, et Euroopa meetmetega tuleks käsitleda ka ebavõrdsust ja sissetulekuerinevusi liikmesriikides ning tuleb teha enamat kui lihtsalt tegelda kõige enam puudustkannatavate inimeste olukorraga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | võtab teadmiseks, et Euroopa poolaasta keskendub nüüd rohkem tööhõivele ja sotsiaalsetele tulemustele; tunnistades liikmesriikide pädevusi, nõuab kiireloomulisi meetmeid selleks, et tagada inimväärne töö äraelamist võimaldava töötasuga, juurdepääs piisavale minimaalsele sissetulekule ja sotsiaalkaitsele (mis on juba vähendanud vaesuse määra algse 26,1 % asemel 17,2 %-le) ning kvaliteetsed avalikud teenused, ning toetab nõuetekohase kestliku sotsiaalkindlustussüsteemi väljaarendamist ja rakendamist; kutsub komisjoni üles pakkuma tuge ja vahetama parimaid tavasid liikmesriikidega, et parandada haldussuutlikkust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kuna see on keskne ülesanne pikaajaliste investeeringute taaskäivitamiseks ning töökohtade loomise ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et sotsiaalkindlustussüsteemide tagamine ja haldamine kuulub liikmesriikide pädevusse ning liit küll koordineerib neid süsteeme, kuid ei ühtlusta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et palgakujundus kuulub liikmesriikide pädevusse ja sellest tuleb vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele kinni pidada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | võtab teadmiseks tõsiasja, et noorte töötus on vähenenud, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et see on ikka veel uskumatult kõrgel tasemel: ELis on tööta üle 4 miljoni (alla 25-aastase) noore, nendest 2,885 miljonit euroalal; väljendab kahetsust, et rohkem kui kolm aastat pärast noorte tööhõive algatuse käivitamist on noortegarantii rakendamise tulemused äärmiselt ebaühtlased ja mõnel juhul puudub neil mõju; kutsub komisjoni üles esitama 2016. aasta oktoobris põhjaliku analüüsi selle rakendamise kohta, mis võiks olla alus programmi jätkamisele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde, et paljudes liikmesriikides vähenevad töötushüvitised aastast aastasse muude tegurite hulgas pikaaegse töötuse tõttu, suurendades seeläbi vaesuses elavate inimeste arvu ja sotsiaalse tõrjutuse läve; kutsub üles tagama nõuetekohased töötushüvitised, mis võimaldaksid inimestel elada väärikalt, ning nõuab meetmeid nende inimeste sujuvaks integreerimiseks tööturule; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab asjaolu, et pensionisüsteemide tasakaalustamatus on põhiliselt töötuse, palkade devalveerumise ja töökohtade ebakindlaks muutumise tagajärg; nõuab seetõttu reforme, mis tagaksid piisava rahastamise tugeva esimese pensionisamba jaoks, millega tagatakse vähemalt vaesuspiiri ületavad inimväärsed pensionid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab veel kord meelde, et inimeste vaba liikumine on olulise tähtsusega Euroopa riikide vahelise lähenemise ja integratsiooni suurendamiseks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | võtab teatavaks miinimumsissetulekute korda käsitlevate soovituste arvu suurenemise (viiele liikmesriigile); arvestades samas, et sissetulekute suur ebavõrdsus on kahjulik mitte ainult sotsiaalse ühtekuuluvuse, vaid ka jätkusuutliku majanduskasvu seisukohast (nagu nii IMF kui ka OECD on hiljuti märkinud), kutsub komisjoni üles täitma president Jean-Claude Junckeri poolt ametisse astumise kõnes antud lubaduse tagada kõigile eurooplastele piisav sissetulek Euroopa miinimumsissetuleku raamistiku kaudu, et katta põhilised elamiskulud, järgides samas liikmesriikide tavasid ja subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on mures sissetulekute ebavõrdsuse suurenemise pärast, mis seondub osaliselt ebatõhusate tööturureformidega; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, mis parandaksid töökohtade kvaliteeti, et vähendada tööturu killustatust, kombineerides neid meetmetega miinimumpalga tõstmiseks inimväärsele tasemele ja tugevdades kollektiivläbirääkimiste osakaalu ja töötajate positsiooni palgakujundamise süsteemides, et vähendada palgaerinevusi; hoiatab, et viimastel aastakümnetel on äriühingute juhid saanud majanduslikust tulust suurema osa, samal ajal kui töötajate palgad on püsinud muutumatuna või on neid vähendatud; leiab, et selline ülemäärane palgaerinevus suurendab ebavõrdsust ning kahjustab äriühingute tootlikkust ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | väljendab muret asjaolu pärast, et pikaajaline töötus on endiselt suur – ELis on selliseid töötuid 10,5 miljonit –, ja tuletab meelde, et pikaajaliste töötute integreerimine tööturule on kriitilise tähtsusega sotsiaalkaitsesüsteemide jätkusuutlikkuse ja töötute endi enesekindluse seisukohalt; väljendab seetõttu kahetsust liikmesriikide tegevusetuse pärast nõukogu soovituse (mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule) rakendamisel; kordab veel kord oma üleskutset komisjonile toetada pingutusi kaasavate elukestvate õppevõimaluste loomiseks igas vanuses töötajatele ja tööotsijatele ning võtta niipea kui võimalik meetmeid ELi rahastamisele juurdepääsu parandamiseks ja võimaluse korral täiendavate vahendite kasutamiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | leiab, et sotsiaalkaitse, sh pensionid ja teenused, nagu tervishoid, lastehooldus ja pikaajaline hooldus, on jätkuvalt väga olulised tasakaalustatud ja kaasava majanduskasvu, pikema tööelu, töökohtade loomise ja ebavõrdsuse vähendamise seisukohalt; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama poliitikasuundi, millega tagatakse sotsiaalkaitsesüsteemide piisavus, asjakohasus, tõhusus ja kvaliteet inimese kogu elutsükli vältel, tagades inimväärse elu, võideldes ebavõrdsusega ja tõhustades kaasatust eesmärgiga kaotada vaesus, eelkõige nende osas, kes on tööturult välja jäetud, ja kõige haavatavamate rühmade osas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuletab meelde nii füüsilisi kui ka digitaalseid takistusi ja tõkkeid, millega puudega inimesed tänapäeval ikka veel kokku puutuvad; loodab, et komisjoni algatatud puudega inimesi käsitlevat õigusakti rakendatakse kiiresti ning selle puhul keskendutakse tulemuslikult erimeetmetele kaasatuse ja juurdepääsu edendamiseks; |
| --- | --- |

39.

Siseturg

| 40. | kiidab heaks paljud riigipõhised soovitused, millega toetatakse hästitoimivat integreeritud ühtset turgu, sh rahastamis- ja investeerimisvõimalusi, millega toetatakse ettevõtlust, eriti VKEsid, ja töökohtade loomist, e-valitsust, avalikke hankeid ja vastastikust tunnustamist (muu hulgas kvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist); rõhutab, et jõustamine on selleks, et nende poliitikavaldkondade mõju oleks tunda, ülioluline; peab sellega seoses äärmiselt oluliseks, et komisjon pööraks riigipõhiste soovituste osas võimalikult palju tähelepanu pikaajaliste reformide tegemisele, millel on märkimisväärne mõju eelkõige sotsiaalsete investeeringute, töökohtade ja koolituse seisukohast; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib, et ühtne turg on ELi majanduse selgroog, ja rõhutab, et kaasav ühtne turg koos tõhusama juhtimisega, mis soodustab paremat õigusloomet ja konkurentsi, on otsustava tähtsusega vahend majanduskasvu, ühtekuuluvuse, tööhõive ja konkurentsivõime parandamiseks ning ettevõtlussektori ja tarbijate usalduse säilitamiseks; palub komisjonil seetõttu jälgida liikmesriikide edusamme ning toonitab uuesti, et oluline on lisada ühtse turu sammas ametlikult Euroopa poolaastasse, mis võimaldaks ühtse turu näitajate pidevat seiret, et oleks võimalik võtta süstemaatilisi järelmeetmeid ja hinnata liikmesriikide riigipõhiste soovituste alaseid edusamme; |
| --- | --- |

41.

| 42. | väljendab heameelt komisjoni otsustavuse üle tegeleda maksustamisalase koostöö puudumise küsimusega ELis ning eelkõige VKEde ees seisvate probleemidega, mis on tingitud erinevate riigisiseste käibemaksueeskirjade keerukusest; palub komisjonil hinnata täiendava koordineerimise teostatavust ja eelkõige lihtsustatud käibemaksu kehtestamise võimalust digitaalsel ühtsel turul; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mõistab hukka endiselt esinevad või juurde loodud takistused, mis pärsivad hästi toimivat ja integreeritud ühtset turgu; juhib eriti tähelepanu teenuste direktiivi osalisele ülevõtmisele ja rakendamisele paljudes liikmesriikides ning kutsub komisjoni üles jõustama tõhusamalt seda, mille osas liikmesriigid on võtnud endale ELi õiguse kohaselt kohustuse; tuletab meelde komisjoni võetud kohustust algatada vajaduse korral rikkumismenetlusi, et tagada kaupade ja teenuste ning digitaalset ühtset turgu käsitlevate õigusaktide täielik rakendamine; |
| --- | --- |

43.

| 44. | juhib tähelepanu asjaolule, et kutsekvalifikatsioonide tunnustamise süsteem põhineb õigussüsteemide vastastikuse usalduse ja kvalifikatsioonide kvaliteedi vastastikuse kontrollimise põhimõtetel; märgib, et kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise paremaks rakendamiseks on vaja edasisi meetmeid; rõhutab nõuetekohase jõustamise ja parema reguleerimise olulisust, arvestades ühtse turu killustatust, mis piirab majandustegevust ja tarbijate valikuid, ning et see peaks hõlmama kõiki ettevõtlussektoreid ja kehtima nii olemasolevate kui ka tulevaste õigusaktide suhtes; kiidab heaks reguleeritud kvalifikatsioonide ja kutsealade kaardistamise, millega luuakse interaktiivne avalik andmebaas, mis toetab liikmesriikide riiklikke tegevuskavasid; |
| --- | --- |

44.

| 45. | avaldab kahetsust, et riigipõhistes soovitustes osutatakse endiselt avalike hangete puudujääkidele, nagu konkurentsi ja läbipaistvuse puudumine, kusjuures 21 liikmesriiki ei ole suutnud õigusaktide paketti täielikult üle võtta, mis toob kaasa turumoonutused; kutsub komisjoni üles kiiresti tegutsema, et liikmesriigid täidaksid oma õiguslikke kohustusi, ning komisjon peaks selleks kohaldama vajalikke rikkumismenetlusi; kutsub komisjoni üles jälgima süstemaatiliselt tõhusal ja läbipaistval moel, et haldusmenetlused ei tekitaks ettevõtjatele ebaproportsionaalset koormust ega välistataks VKEde osalemist hankemenetlustes; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toetab liikmesriike nende püüdlustes moderniseerida riigihalduse teenuseid, eriti e-valitsuse kaudu, ning nõuab paremat piiriülest koostööd, haldusmenetluste lihtsustamist ja haldusasutuste koostalitlusvõimet kõigi ettevõtjate ja kodanike huvides, ning kutsub samas komisjoni üles teostama juhtudel, kui avalike teenuste digiteerimist rahastatakse ELi eelarvest, tulemuslikumat järelevalvet rahaliste vahendite otstarbekohase kasutamise üle; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogu eesistujale, komisjoni presidendile, eurorühma esimehele, EKP presidendile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0058.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0238.

(3)  ELT C 165 E, 11.6.2013, lk 24.

(4)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

(5)  ELT C 24, 22.1.2016, lk 2.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0358.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/190 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/190

---

P8_TA(2016)0417

Transrasvad

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon transrasvade kohta (2016/2637(RSP))

(2018/C 215/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (1), eriti selle artikli 30 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele (1), eriti selle artikli 30 lõiget 7,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2015. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule toiduainetes ja liidu elanike üldises toidus sisalduvate transrasvade kohta (COM(2015)0619), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2015. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule toiduainetes ja liidu elanike üldises toidus sisalduvate transrasvade kohta (COM(2015)0619),

| — | võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse aruannet „Transrasvhapped Euroopas: milline on olukord? Kokkuvõte andmetest: 2003–2013“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse aruannet „Transrasvhapped Euroopas: milline on olukord? Kokkuvõte andmetest: 2003–2013“,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2009. aastal esitatud teaduslikku arvamust, mis sisaldab soovitusi toidu kaudu saadavate transrasvhapete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2009. aastal esitatud teaduslikku arvamust, mis sisaldab soovitusi toidu kaudu saadavate transrasvhapete kohta,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) väljaandeid „Poliitikameetmete tõhusus toidu kaudu saadavate transrasvade vähendamisel: andmete kokkuvõtlik ülevaade“ (2), „Transrasvade kasutamise lõpetamine Euroopas – poliitikadokument“ (3) ning „Transrasvhapete tarbimise mõju vere lipiididele ja lipoproteiinidele: süsteemne ülevaade ja metaregressioonanalüüs“ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) väljaandeid „Poliitikameetmete tõhusus toidu kaudu saadavate transrasvade vähendamisel: andmete kokkuvõtlik ülevaade“ (2), „Transrasvade kasutamise lõpetamine Euroopas – poliitikadokument“ (3) ning „Transrasvhapete tarbimise mõju vere lipiididele ja lipoproteiinidele: süsteemne ülevaade ja metaregressioonanalüüs“ (4),

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi transrasvade kohta (O-000105/2016 – B8-1801/2016 ja O-000106/2016 – B8-1802/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi transrasvade kohta (O-000105/2016 – B8-1801/2016 ja O-000106/2016 – B8-1802/2016),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et transrasvhapped on küllastumata rasvhapete eriliik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et transrasvhapped on küllastumata rasvhapete eriliik;

| B. | arvestades, et ehkki looduslikke transrasvhappeid leidub mäletsejalistelt saadud toiduainetes, nagu piimatooted ja liha, ning mõnedes taimedes ja taimset päritolu toodetes (porrulauk, herned, aedsalat ja rapsiõli), esinevad need peamiselt tööstuslikult toodetud, osaliselt hüdrogeenitud taimeõlides (õlid, mida on muudetud nendesse vesinikuaatomeid lisades ning mida kasutatakse praadimisel ja küpsetamisel ning valmistoitudes, et pikendada säilivusaega); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ehkki looduslikke transrasvhappeid leidub mäletsejalistelt saadud toiduainetes, nagu piimatooted ja liha, ning mõnedes taimedes ja taimset päritolu toodetes (porrulauk, herned, aedsalat ja rapsiõli), esinevad need peamiselt tööstuslikult toodetud, osaliselt hüdrogeenitud taimeõlides (õlid, mida on muudetud nendesse vesinikuaatomeid lisades ning mida kasutatakse praadimisel ja küpsetamisel ning valmistoitudes, et pikendada säilivusaega);

| C. | arvestades, et seetõttu on transrasvhapete tarbimine peamiselt seotud niisuguste tööstuslikult toodetud, osaliselt hüdrogeenitud õlide tarbimisega, mida tööstus kasutab suures hulgas jookides ja toiduainetes (nii pakendatud toiduainetes kui ka pakendamata – nt lahtiselt müüdavas ja toitlustusasutuste pakutavas – toidus); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seetõttu on transrasvhapete tarbimine peamiselt seotud niisuguste tööstuslikult toodetud, osaliselt hüdrogeenitud õlide tarbimisega, mida tööstus kasutab suures hulgas jookides ja toiduainetes (nii pakendatud toiduainetes kui ka pakendamata – nt lahtiselt müüdavas ja toitlustusasutuste pakutavas – toidus);

| D. | arvestades, et EFSA järeldas 2010. aastal, et mäletsejalistelt saadud transrasvhapped avaldavad sarnast mõju nagu tööstuslikest toodetest pärit transrasvhapped; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EFSA järeldas 2010. aastal, et mäletsejalistelt saadud transrasvhapped avaldavad sarnast mõju nagu tööstuslikest toodetest pärit transrasvhapped;

| E. | arvestades, et mäletsejalistelt saadud rasv sisaldab 3–6 % transrasvhappeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mäletsejalistelt saadud rasv sisaldab 3–6 % transrasvhappeid;

| F. | arvestades, et looduslike transrasvhapete inimtarbimine on tavaliselt väike, ning arvestades, et WHO andmetel ei kujuta need looduslikud transrasvhapped suhteliselt väikese tarbimise tõttu endast praeguste tegelike toitumisharjumuste juures tõenäoliselt terviseriski; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et looduslike transrasvhapete inimtarbimine on tavaliselt väike, ning arvestades, et WHO andmetel ei kujuta need looduslikud transrasvhapped suhteliselt väikese tarbimise tõttu endast praeguste tegelike toitumisharjumuste juures tõenäoliselt terviseriski;

| G. | arvestades, et käesolevas resolutsioonis käsitletakse ainult tööstuslikult toodetud rasvhappeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et käesolevas resolutsioonis käsitletakse ainult tööstuslikult toodetud rasvhappeid;

| H. | arvestades, et paljud restoranid ja kiirtoidukohad kasutavad transrasvhappeid toidu frittimiseks, kuna transrasvhapped on odavad ning neid võib kasutada kaubanduslikuks kasutuseks ette nähtud fritüürides palju kordi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljud restoranid ja kiirtoidukohad kasutavad transrasvhappeid toidu frittimiseks, kuna transrasvhapped on odavad ning neid võib kasutada kaubanduslikuks kasutuseks ette nähtud fritüürides palju kordi;

| I. | arvestades, et transrasvhappeid lisatakse või need tekivad teatavate toitude valmistamisel (nt küpsised, koogid, soolased snäkid ja frititud toidud); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et transrasvhappeid lisatakse või need tekivad teatavate toitude valmistamisel (nt küpsised, koogid, soolased snäkid ja frititud toidud);

| J. | arvestades, et tööstuslikult toodetud, osaliselt hüdrogeenitud taimeõlide sagedast tarbimist on seostatud südame-veresoonkonna haiguste (rohkem kui ühtegi muud pikaajalist tegurit), viljatuse, endometrioosi, sapikivide, Alzheimeri tõve, diabeedi, rasvumise ja teatavate vähivormide riski suurenemisega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tööstuslikult toodetud, osaliselt hüdrogeenitud taimeõlide sagedast tarbimist on seostatud südame-veresoonkonna haiguste (rohkem kui ühtegi muud pikaajalist tegurit), viljatuse, endometrioosi, sapikivide, Alzheimeri tõve, diabeedi, rasvumise ja teatavate vähivormide riski suurenemisega;

| K. | arvestades, et Euroopa ametiasutused peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et võidelda rasvumise põhjuste vastu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa ametiasutused peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et võidelda rasvumise põhjuste vastu;

| L. | arvestades, et transrasvhapete tarbimine suurendab isheemiatõve kujunemise riski (rohkem kui ühegi muu toitaine puhul ühe kalori kohta) ning see on haigus, millesse tagasihoidliku hinnangu kohaselt sureb ELis igal aastal ligikaudu 660 000 inimest, mis moodustab üldisest suremusest ligikaudu 14 %; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et transrasvhapete tarbimine suurendab isheemiatõve kujunemise riski (rohkem kui ühegi muu toitaine puhul ühe kalori kohta) ning see on haigus, millesse tagasihoidliku hinnangu kohaselt sureb ELis igal aastal ligikaudu 660 000 inimest, mis moodustab üldisest suremusest ligikaudu 14 %;

| M. | arvestades, et EFSA soovitusel tuleks transrasvhappeid tarbida täisväärtuslikus toidusedelis võimalikult vähe (5); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EFSA soovitusel tuleks transrasvhappeid tarbida täisväärtuslikus toidusedelis võimalikult vähe (5);

| N. | arvestades, et WHO soovitab konkreetsemalt tarbida transrasvhappeid vähem kui 1 % päevasest energiakogusest (6); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et WHO soovitab konkreetsemalt tarbida transrasvhappeid vähem kui 1 % päevasest energiakogusest (6);

| O. | arvestades, et USA Toidu- ja Ravimiamet (FDA) jõudis 2015. aasta juunis järeldusele, et osaliselt hüdrogeenitud õlide kasutamist inimestele ette nähtud toidus ei saa üldiselt ohutuks pidada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et USA Toidu- ja Ravimiamet (FDA) jõudis 2015. aasta juunis järeldusele, et osaliselt hüdrogeenitud õlide kasutamist inimestele ette nähtud toidus ei saa üldiselt ohutuks pidada;

| P. | arvestades, et kuigi kogu ELi hõlmavate andmete kättesaadavus on piiratud, antakse hiljutises, üheksast ELi liikmesriigist pärinevaid andmeid sisaldavas uuringus teada, et keskmine transrasvhapete tarbimise kogus päevas on alla 1 % päevasest energiakogusest, kuid mõnes kõnealuses liikmesriigis on teatavates rahvastikurühmades tarbimise kogus suurem (7); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kuigi kogu ELi hõlmavate andmete kättesaadavus on piiratud, antakse hiljutises, üheksast ELi liikmesriigist pärinevaid andmeid sisaldavas uuringus teada, et keskmine transrasvhapete tarbimise kogus päevas on alla 1 % päevasest energiakogusest, kuid mõnes kõnealuses liikmesriigis on teatavates rahvastikurühmades tarbimise kogus suurem (7);

| Q. | arvestades, et kuigi on antud teada transrasvhapete kasutamise vähendamisest teatavates toiduainetes, esineb kõige uuemate avalikult kättesaadavate andmete kohaselt mõnel ELi toiduturul müüdavates toiduainetes ikka veel suures koguses transrasvhappeid, st rohkem kui 2 g transrasvhappeid 100 g rasva kohta (näiteks küpsistes ja popkornis, milles on ligikaudu 40–50 g transrasvhappeid 100 g rasva kohta, ning pakendamata toitudes, nagu pagaritooted); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kuigi on antud teada transrasvhapete kasutamise vähendamisest teatavates toiduainetes, esineb kõige uuemate avalikult kättesaadavate andmete kohaselt mõnel ELi toiduturul müüdavates toiduainetes ikka veel suures koguses transrasvhappeid, st rohkem kui 2 g transrasvhappeid 100 g rasva kohta (näiteks küpsistes ja popkornis, milles on ligikaudu 40–50 g transrasvhappeid 100 g rasva kohta, ning pakendamata toitudes, nagu pagaritooted);

| R. | arvestades, et rahvusvahelised uuringud näitavad, et poliitikameetmed, mille eesmärk on transrasvhapete piiramine toiduainetes, toovad kaasa transrasvhapete koguse vähendamise, ilma et suurendataks rasva kogusisaldust; arvestades, et selliseid poliitikameetmeid on võimalik võtta ja täide viia ning neil on tõenäoliselt positiivne mõju inimeste tervisele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et rahvusvahelised uuringud näitavad, et poliitikameetmed, mille eesmärk on transrasvhapete piiramine toiduainetes, toovad kaasa transrasvhapete koguse vähendamise, ilma et suurendataks rasva kogusisaldust; arvestades, et selliseid poliitikameetmeid on võimalik võtta ja täide viia ning neil on tõenäoliselt positiivne mõju inimeste tervisele;

| S. | arvestades, et kuna kahjuks ainult üks kolmest ELi tarbijast omab teadmisi transrasvhapete kohta, siis järelikult ei ole märgistamismeetmed tulemusi andnud ning tuleb võtta meetmeid teadlikkuse tõstmiseks haridsussüsteemi ja meediakampaaniate kaudu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kuna kahjuks ainult üks kolmest ELi tarbijast omab teadmisi transrasvhapete kohta, siis järelikult ei ole märgistamismeetmed tulemusi andnud ning tuleb võtta meetmeid teadlikkuse tõstmiseks haridsussüsteemi ja meediakampaaniate kaudu;

| T. | arvestades, et ELi õigusaktidega ei ole transrasvhapete sisaldust toiduainetes reguleeritud ning nendes ei nõuta selle märkimist pakendile; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELi õigusaktidega ei ole transrasvhapete sisaldust toiduainetes reguleeritud ning nendes ei nõuta selle märkimist pakendile;

| U. | arvestades, et Austria, Taani, Läti ja Ungari on kehtestanud õigusaktid, millega piiratakse transrasvhapete sisaldust toiduainetes, samal ajal kui enamik teisi liikmesriike on valinud vabatahtlikud meetmed, nagu eneseregulatsioon, toitumisalased soovitused või tingimused teatavate traditsiooniliste toodete koostisele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Austria, Taani, Läti ja Ungari on kehtestanud õigusaktid, millega piiratakse transrasvhapete sisaldust toiduainetes, samal ajal kui enamik teisi liikmesriike on valinud vabatahtlikud meetmed, nagu eneseregulatsioon, toitumisalased soovitused või tingimused teatavate traditsiooniliste toodete koostisele;

| V. | arvestades, et on tõendatud, et Taanis osutus piirnormide kehtestamine tööstuslikele transrasvhapetele (transrasvade sisalduse piirnormiks sätestati 2003. aastal 2 % transrasvu õlides ja rasvades) edukaks ja selle tagajärjel vähenes märkimisväärselt südame-veresoonkonna haiguste põhjustatud surmade arv (8); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et on tõendatud, et Taanis osutus piirnormide kehtestamine tööstuslikele transrasvhapetele (transrasvade sisalduse piirnormiks sätestati 2003. aastal 2 % transrasvu õlides ja rasvades) edukaks ja selle tagajärjel vähenes märkimisväärselt südame-veresoonkonna haiguste põhjustatud surmade arv (8);

| W. | arvestades, et ainus viis, kuidas tarbija saab teada, kas toode võib sisaldada transrasvhappeid, on kontrollida, kas pakendatud toidu koostisosade loetelu sisaldab osaliselt hüdrogeenitud õlisid; arvestades, et kehtivate ELi eeskirjade kohaselt võib tarbijaid ajada segadusse erinevus osaliselt hüdrogeenitud õlide (sisaldavad muude rasvhapete hulgas transrasvhappeid) ja täielikult hüdrogeenitud õlide (ei sisalda transrasvhappeid, vaid ainult küllastunud rasvhappeid) vahel, kuna määruses (EL) nr 1169/2011 nõutakse, et see teave oleks esitatud pakendatud toidu koostisosade loetelus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ainus viis, kuidas tarbija saab teada, kas toode võib sisaldada transrasvhappeid, on kontrollida, kas pakendatud toidu koostisosade loetelu sisaldab osaliselt hüdrogeenitud õlisid; arvestades, et kehtivate ELi eeskirjade kohaselt võib tarbijaid ajada segadusse erinevus osaliselt hüdrogeenitud õlide (sisaldavad muude rasvhapete hulgas transrasvhappeid) ja täielikult hüdrogeenitud õlide (ei sisalda transrasvhappeid, vaid ainult küllastunud rasvhappeid) vahel, kuna määruses (EL) nr 1169/2011 nõutakse, et see teave oleks esitatud pakendatud toidu koostisosade loetelus;

| X. | arvestades, et hiljutiste uuringute kohaselt söövad kõrgema sotsiaal-majandusliku staatusega inimesed tervislikumalt kui madalama sotsiaal-majandusliku staatusega inimesed ning see erinevus on kasvanud koos sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemisega; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hiljutiste uuringute kohaselt söövad kõrgema sotsiaal-majandusliku staatusega inimesed tervislikumalt kui madalama sotsiaal-majandusliku staatusega inimesed ning see erinevus on kasvanud koos sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemisega;

| Y. | arvestades, et transrasvhappeid kasutatakse enamasti odavamas toidus ning kuna väiksema sissetulekuga inimesed tarbivad rohkem odavat toitu, milles on suurem transrasvhapete sisaldus, võib tervisealane ebavõrdsus suureneda; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et transrasvhappeid kasutatakse enamasti odavamas toidus ning kuna väiksema sissetulekuga inimesed tarbivad rohkem odavat toitu, milles on suurem transrasvhapete sisaldus, võib tervisealane ebavõrdsus suureneda;

| Z. | arvestades, et ELi tasandil tuleks teha asjakohased otsused, et vähendada tööstuslike transrasvhapete tarbimist; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELi tasandil tuleks teha asjakohased otsused, et vähendada tööstuslike transrasvhapete tarbimist;

| AA. | arvestades, et tervishoiuorganisatsioonid, tarbijaühendused, tervishoiutöötajate ühendused ja toidufirmad on nõudnud (9), et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku, mis piiraks tööstuslike transrasvhapete sisaldust toidus umbes sellisele tasemele, nagu on sätestanud Taani ametiasutused (st 2 g transrasvhappeid 100 g rasva kohta); |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et tervishoiuorganisatsioonid, tarbijaühendused, tervishoiutöötajate ühendused ja toidufirmad on nõudnud (9), et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku, mis piiraks tööstuslike transrasvhapete sisaldust toidus umbes sellisele tasemele, nagu on sätestanud Taani ametiasutused (st 2 g transrasvhappeid 100 g rasva kohta);

| 1. | tuletab meelde, et transrasvhapete küsimus on Euroopa Parlamendile esmatähtis, ning kordab, et on mures ohtude pärast, mida transrasvhapped kujutavad inimtervisele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toonitab asjaolu, et USA on juba teatanud, et toidutootjad peavad kaotama osaliselt hüdrogeenitud õlid USA turul müüdavatest toodetest 2018. aasta keskpaigaks, kuna 2015. aastal jõuti järeldusele, et transrasvu ei peeta üldiselt ohutuks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde tõendeid selle kohta, et transrasvhapete piiramine võib tuua kaasa kiire ja märkimisväärse kasu tervisele; juhib sellega seoses tähelepanu edukale kogemusele Taanis, kus kehtestati 2003. aastal õlides ja rasvades sisalduvate transrasvhapete riigisiseseks piirormiks 2 %; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et enamikul ELi elanikest – eriti kõige haavatavamatel rühmadel – puudub teave transrasvhapete ja nende tarbimise tervisemõju kohta, mis võib takistada neil teha teadlikke tarbimisvalikuid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on mures, et haavatavad rühmad, sh madalama haridustaseme ja sotsiaal-majandusliku staatusega kodanikud, samuti lapsed, kalduvad rohkem suure transrasvhapete sisaldusega toitu sööma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnistab, et kõik olemasolevad transrasvhapete vähendamise strateegiad tunduvad olevat seotud transrasvhapete koguse märkimisväärse vähendamisega toidus, ning peab kahetsusväärseks transrasvhapete küsimuses ELi ühtse lähenemisviisi puudumist; rõhutab, et individuaalsete meetmetega loovad liikmesriigid ebaühtlase õigusnormide kogumi, mis toob tõenäoliselt kaasa liikmesriigiti erineva mõju tervisele ning peale selle takistab ühtse turu sujuvat toimimist ning innovatsiooni toiduainetööstuses; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on veendunud, et kui soovitakse märkimisväärselt vähendada transrasvhapete keskmist tarbimist, tuleks meetmeid võtta mitte ainult riiklikul, vaid ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toonitab, et WHO andmete kohaselt (10) on transrasvade pakendile märkimise poliitika selle tulemuslikku rakendamist silmas pidades tõenäoliselt kõige kulukam meede, samal ajal kui transrasvade keelustamise finantsmõju on sellise keelu kehtestanud riikides olnud minimaalne, arvestades väikseid rakendamis- ja järelevalvekulusid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et kuna paljud tarbijad ei ole transrasvhapete tervist kahjustavast mõjust teadlikud, on transrasvhapete pakendile märkimise kohustuslikuks muutmine küll tähtis, kuid kohustuslike piirnormidega võrreldes ebapiisav vahend transrasvhapete tarbimise vähendamiseks ELi kodanike hulgas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab sellega seoses lisaks, et transrasvhapete pakendile märkimise strateegia puudutab ainult teatavaid toiduaineid, kuid mitte pakendamata toitu ja restoranis pakutavat toitu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil kehtestada võimalikult kiiresti ELi piirnormi tööstuslikele transrasvhapetele (nii koostisosana kui ka lõpptootena) kõikides toiduainetes, et vähendada nende tarbimist kõigi elanikkonnarühmade hulgas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub esitada selle ettepaneku kahe aasta jooksul; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et selle ettepanekuga kaasneks mõjuhinnang, milles hinnatakse tööstuse kohandamise kulusid, mille kohustuslik piirang kaasa tooks, ning võimalust, et need kulud jäetakse tarbija kanda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | võtab sellega seoses teadmiseks, et komisjon on teatanud kavatsusest viia läbi põhjalik mõjuhinnang, et hinnata erinevate künniste kulusid ja tulu, ning palub komisjonil eraldi kaaluda mõju VKEdele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub toiduainetööstusel seada prioriteediks alternatiivsed lahendused, mis vastavad tervishoiu- ja keskkonnanormidele, nt parandatud koostisega õlide kasutamine, uued menetlused rasvade modifitseerimiseks või transrasvhapete asendajate kombinatsioonid (kiudained, tselluloos, tärklised, proteiinisegud jne); |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil lisaks teha koostööd liikmesriikidega, et suurendada toitumisalast teadlikkust, soovitada ja võimaldada tarbijatel teha tervislikumaid toiduvalikuid ning suhelda tööstusega, et soovitada neil muuta oma tooted tervislikumaks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

(2)  Bulletin of the World Health Organization (Maailma Terviseorganisatsiooni bülletään) 2013; 91:262–269H.

(3)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0010/288442/Eliminating-trans-fats-in-Europe-A-policy-brief.pdf?ua=1

(4)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/246109/1/9789241510608-eng.pdf

(5)  EFSA Journal. 2010; 8(3):1461.

(6)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/42665/1/WHO_TRS_916.pdf?ua=1 pg89, WHO/FAO technical report series 916

(7)  Mouratidou jt „Transrasvhapped Euroopas: milline on olukord?“ Teadusuuringute Ühiskeskuse teadus- ja poliitikaaruanded 2014 doi:10.2788/1070.

(8)  Brandon J. jt „Taani poliitika seoses kunstlike transrasvade ja südame-veresoonkonna haigustega“, Am J Prev Med 2015 (trükis).

(9)  http://www.beuc.eu/publications/open_letter_industrially_produced_tfas_freeeu.pdf

(10)  „Transrasvade kasutamise lõpetamine Euroopas – poliitikadokument“, lk 6.

---

Neljapäev, 27. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/194 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/194

---

P8_TA(2016)0422

Olukord Põhja-Iraagis / Mosulis

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon olukorra kohta Põhja-Iraagis ja Mosulis (2016/2956(RSP))

(2018/C 215/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Iraagis (1), 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Iraagis ja Süürias ning rühmituse Islamiriik (IS) pealetungi, sealhulgas vähemuste tagakiusamise kohta (2), 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni humanitaarkriisi kohta Iraagis ja Süürias, eelkõige seoses rühmitusega Islamiriik (IS) (3), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni hiljutiste ISISe/Da’eshi rünnakute ja inimröövide kohta Lähis-Idas, eelkõige assüürlaste vastu (4) ning 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Iraagis (1), 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni olukorra kohta Iraagis ja Süürias ning rühmituse Islamiriik (IS) pealetungi, sealhulgas vähemuste tagakiusamise kohta (2), 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni humanitaarkriisi kohta Iraagis ja Süürias, eelkõige seoses rühmitusega Islamiriik (IS) (3), 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni hiljutiste ISISe/Da’eshi rünnakute ja inimröövide kohta Lähis-Idas, eelkõige assüürlaste vastu (4) ning 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. mai 2016. aasta järeldusi ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning ISISe/Da’eshi ohu kohta, 14. detsembri 2015. aasta järeldusi Iraagi kohta, 16. märtsi 2015. aasta järeldusi ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning ISISe/Da’eshi ohu kohta, 20. oktoobri 2014. aasta järeldusi ISISe/Da’eshi kriisi kohta Süürias ja Iraagis, 30. augusti 2014. aasta järeldusi Iraagi ja Süüria kohta, 14. aprilli 2014. aasta ja 12. oktoobri 2015. aasta järeldusi Süüria kohta ning 15. augusti 2014. aasta järeldusi Iraagi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. mai 2016. aasta järeldusi ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning ISISe/Da’eshi ohu kohta, 14. detsembri 2015. aasta järeldusi Iraagi kohta, 16. märtsi 2015. aasta järeldusi ELi piirkondliku strateegia kohta Süürias ja Iraagis ning ISISe/Da’eshi ohu kohta, 20. oktoobri 2014. aasta järeldusi ISISe/Da’eshi kriisi kohta Süürias ja Iraagis, 30. augusti 2014. aasta järeldusi Iraagi ja Süüria kohta, 14. aprilli 2014. aasta ja 12. oktoobri 2015. aasta järeldusi Süüria kohta ning 15. augusti 2014. aasta järeldusi Iraagi kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avaldusi Iraagi ja Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi avaldusi Iraagi ja Süüria kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 27. jaanuaril 2016 vastu võetud resolutsiooni 2091 (2016) välisvõitlejate kohta Süürias ja Iraagis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 27. jaanuaril 2016 vastu võetud resolutsiooni 2091 (2016) välisvõitlejate kohta Süürias ja Iraagis,

| — | võttes arvesse 20. oktoobril 2016 Pariisis Mosuli olukorra stabiliseerimise küsimuses Prantsusmaa ja Iraagi ühisel juhatusel toimunud ministrite kohtumist, kus olid esindatud 22 riiki, ÜRO, Euroopa Liit ja Araabia Liiga ning mille eesmärk oli välja töötada kava tsiviilelanikkonna kaitsmiseks, abi jagamiseks ja rühmituse ISIS/Daesh käest vastselt vabastatud alade haldamise küsimuste lahendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. oktoobril 2016 Pariisis Mosuli olukorra stabiliseerimise küsimuses Prantsusmaa ja Iraagi ühisel juhatusel toimunud ministrite kohtumist, kus olid esindatud 22 riiki, ÜRO, Euroopa Liit ja Araabia Liiga ning mille eesmärk oli välja töötada kava tsiviilelanikkonna kaitsmiseks, abi jagamiseks ja rühmituse ISIS/Daesh käest vastselt vabastatud alade haldamise küsimuste lahendamiseks,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti ja selle kohtualluvust käsitlevaid sätteid seoses genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude, sõjakuritegude ja agressioonikuriteoga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti ja selle kohtualluvust käsitlevaid sätteid seoses genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude, sõjakuritegude ja agressioonikuriteoga,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Iraagi sõjavägi on alustanud ülemaailmse ISISe/Daeshi vastase koalitsiooni ning Kurdistani piirkondliku omavalitsuse Peshmerga vägede ja rahva mobilisatsiooniüksuste toetusel operatsiooni, et vabastada Iraagi suuruselt teine linn Mosul ning paljud nn Mosuli koridoris asuvad linnad ja külad ISISe/Daeshi käest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Iraagi sõjavägi on alustanud ülemaailmse ISISe/Daeshi vastase koalitsiooni ning Kurdistani piirkondliku omavalitsuse Peshmerga vägede ja rahva mobilisatsiooniüksuste toetusel operatsiooni, et vabastada Iraagi suuruselt teine linn Mosul ning paljud nn Mosuli koridoris asuvad linnad ja külad ISISe/Daeshi käest;

| B. | arvestades, et ISIS/Daesh on kehtestanud Mosulis ülirange režiimi; arvestades, et Mosuli elanikud, kellel on viimasel ajal õnnestunud linnast põgeneda, räägivad, et inimesed nälgivad ja ootavad meeleheitlikult vabastamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ISIS/Daesh on kehtestanud Mosulis ülirange režiimi; arvestades, et Mosuli elanikud, kellel on viimasel ajal õnnestunud linnast põgeneda, räägivad, et inimesed nälgivad ja ootavad meeleheitlikult vabastamist;

| C. | arvestades, et Niineve tasandik, Tal Afar ja Sinjar ning piirkond laiemalt on olnud kristlaste (kaldealased, süürlased ja assüürlased), jeziidide, sunniitide ja šiiidi araablaste, kurdide, šabakkide, türkmeenide, kakaide, saabalaste ehk mandalaste ja teiste kogukondade esivanemate kodukoht, kus nad on elanud sajandeid üldise pluralismi, stabiilsuse ja kogukondliku koostöö vaimus vaatamata väljastpoolt pärit vägivalla- ja tagakiusamise perioodidele, ning seda kuni käesoleva sajandi alguseni, kuni ISIS/Daesh okupeeris 2014. aastal suure osa sellest piirkonnast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Niineve tasandik, Tal Afar ja Sinjar ning piirkond laiemalt on olnud kristlaste (kaldealased, süürlased ja assüürlased), jeziidide, sunniitide ja šiiidi araablaste, kurdide, šabakkide, türkmeenide, kakaide, saabalaste ehk mandalaste ja teiste kogukondade esivanemate kodukoht, kus nad on elanud sajandeid üldise pluralismi, stabiilsuse ja kogukondliku koostöö vaimus vaatamata väljastpoolt pärit vägivalla- ja tagakiusamise perioodidele, ning seda kuni käesoleva sajandi alguseni, kuni ISIS/Daesh okupeeris 2014. aastal suure osa sellest piirkonnast;

| D. | arvestades, et Mosul on olnud paljurahvuseline linn, kus sunniidi araablastest enamus on elanud kõrvuti kaldealaste, süürlaste ja assüürlaste, kurdide, jeziidide, šabakkide, kakaide ja türkmeenidega (šiiidid ja sunniidid); arvestades, et linna ümbritsevatel aladel on samuti etnilis-religioosselt mitmekesine ajalugu, kusjuures kristlased on koondunud Niineve tasandikele, jeziidid Sinjari mägedesse ning moslemitest türkmeenid Tal Afari; arvestades, et 2003. aastal oli Iraagis üle 1,5 miljoni kristlase, kuid praeguseks on nende arv vähenenud nii palju, et neid on alla 200 000–350 000 ja paljud neist elavad vaesuses; arvestades, et kristlaste ja teiste vähemuste olemasolu on Iraagi ühiskonna jaoks alati väga tähtis olnud, sest nad on aidanud märkimisväärselt kaasa poliitilise stabiilsuse saavutamisele, ja arvestades, et nende vähemuste kadumine piirkonnast muudab olukorra veel ebastabiilsemaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Mosul on olnud paljurahvuseline linn, kus sunniidi araablastest enamus on elanud kõrvuti kaldealaste, süürlaste ja assüürlaste, kurdide, jeziidide, šabakkide, kakaide ja türkmeenidega (šiiidid ja sunniidid); arvestades, et linna ümbritsevatel aladel on samuti etnilis-religioosselt mitmekesine ajalugu, kusjuures kristlased on koondunud Niineve tasandikele, jeziidid Sinjari mägedesse ning moslemitest türkmeenid Tal Afari; arvestades, et 2003. aastal oli Iraagis üle 1,5 miljoni kristlase, kuid praeguseks on nende arv vähenenud nii palju, et neid on alla 200 000–350 000 ja paljud neist elavad vaesuses; arvestades, et kristlaste ja teiste vähemuste olemasolu on Iraagi ühiskonna jaoks alati väga tähtis olnud, sest nad on aidanud märkimisväärselt kaasa poliitilise stabiilsuse saavutamisele, ja arvestades, et nende vähemuste kadumine piirkonnast muudab olukorra veel ebastabiilsemaks;

| E. | arvestades, et koos Euroopa Parlamendiga – kes tunnistas 4. veebruaril 2016, et ISIS/Daesh teostab genotsiidi kristlaste ja jeziidide ning teiste usu- ja etniliste vähemuste vastu – on ka Euroopa Nõukogu, USA välisministeerium, USA Kongress, Ühendkuningriigi parlament, Austraalia parlament ning teised riigid ja institutsioonid tunnistanud, et ISISe/Daeshi sooritatud julmused usu- ja rahvusvähemuste vastu Iraagis hõlmavad ka sõjakurjategusid, inimsusevastaseid kuritegusid ja genotsiidi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et koos Euroopa Parlamendiga – kes tunnistas 4. veebruaril 2016, et ISIS/Daesh teostab genotsiidi kristlaste ja jeziidide ning teiste usu- ja etniliste vähemuste vastu – on ka Euroopa Nõukogu, USA välisministeerium, USA Kongress, Ühendkuningriigi parlament, Austraalia parlament ning teised riigid ja institutsioonid tunnistanud, et ISISe/Daeshi sooritatud julmused usu- ja rahvusvähemuste vastu Iraagis hõlmavad ka sõjakurjategusid, inimsusevastaseid kuritegusid ja genotsiidi;

| F. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel on alates 2014. aastast sõja tõttu olnud sunnitud kodust lahkuma ligi 3,3 miljonit iraaklast ning Mosulis ähvardab veel 1,5 miljonit inimest piirkonna tagasivallutamise operatsiooni vahetu tagajärjena otsene sundümberasumise oht; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel on alates 2014. aastast sõja tõttu olnud sunnitud kodust lahkuma ligi 3,3 miljonit iraaklast ning Mosulis ähvardab veel 1,5 miljonit inimest piirkonna tagasivallutamise operatsiooni vahetu tagajärjena otsene sundümberasumise oht;

| G. | arvestades, et UNHCR on avanud viis laagrit ja on valmis pakkuma peavarju 45 000 Mosulist ja seda ümbritsevatelt aladelt põgenevale inimesele ning et organisatsioon kavatseb lähinädalatel avada kokku 11 laagrit, mis mahutaksid 120 000 inimest, kui selleks õnnestub eraldada maad ohutus piirkonnas rindest kaugemal; arvestades, et UNHCRi Mosuli operatsiooni eelarve on praegu kaetud vaid 38 % ulatuses; arvestades, et rahastamist ei ole vaja mitte üksnes esialgseteks ettevalmistusteks, vaid ka ulatusliku sundrändega tegelemiseks, mis võib kesta kogu talve; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et UNHCR on avanud viis laagrit ja on valmis pakkuma peavarju 45 000 Mosulist ja seda ümbritsevatelt aladelt põgenevale inimesele ning et organisatsioon kavatseb lähinädalatel avada kokku 11 laagrit, mis mahutaksid 120 000 inimest, kui selleks õnnestub eraldada maad ohutus piirkonnas rindest kaugemal; arvestades, et UNHCRi Mosuli operatsiooni eelarve on praegu kaetud vaid 38 % ulatuses; arvestades, et rahastamist ei ole vaja mitte üksnes esialgseteks ettevalmistusteks, vaid ka ulatusliku sundrändega tegelemiseks, mis võib kesta kogu talve;

| H. | arvestades, et tuleb tagada vajalikud julgeolekutingimused kõikidele kodukohast lahkuma või põgenema sunnitud isikutele, et nad saaksid võimalikult kiiresti kasutada oma õigust pöörduda tagasi koju, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tuleb tagada vajalikud julgeolekutingimused kõikidele kodukohast lahkuma või põgenema sunnitud isikutele, et nad saaksid võimalikult kiiresti kasutada oma õigust pöörduda tagasi koju,

| I. | arvestades, et ELi ja Iraagi partnerlus- ja koostöölepingu alane koostöönõukogu kohtus teist korda Brüsselis 18. oktoobril 2016. aastal, et arutada Iraagi vahetuid humanitaar- ja stabiliseerimisprobleeme; arvestades, et EL on seni andnud Iraagile 134 miljonit eurot humanitaarabi, sellest 50 miljonit eurot Mosulile; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi ja Iraagi partnerlus- ja koostöölepingu alane koostöönõukogu kohtus teist korda Brüsselis 18. oktoobril 2016. aastal, et arutada Iraagi vahetuid humanitaar- ja stabiliseerimisprobleeme; arvestades, et EL on seni andnud Iraagile 134 miljonit eurot humanitaarabi, sellest 50 miljonit eurot Mosulile;

| J. | arvestades, et on oluline tagada julgeolek kõikidele kogukondadele, sh kaldealastele, süürlastele ja assüürlastele ning teistele ohustatud rühmadele Niineve tasandikel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on oluline tagada julgeolek kõikidele kogukondadele, sh kaldealastele, süürlastele ja assüürlastele ning teistele ohustatud rühmadele Niineve tasandikel;

| K. | arvestades, et Iraagi põhiseaduse artikliga 2 tagatakse kõigi isikute täielikud usulised õigused, usuvabadus ja usutavade järgimise vabadus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Iraagi põhiseaduse artikliga 2 tagatakse kõigi isikute täielikud usulised õigused, usuvabadus ja usutavade järgimise vabadus;

| L. | arvestades, et Iraagi põhiseaduse artikliga 125 tagatakse mitmesuguste rahvusrühmade, nagu türkmeenide, kaldealaste, assüürlaste ja kõikide teiste administratiivsed, poliitilised, kultuurilised ja hariduslikud õigused; arvestades, et Iraagi peaminister Haider al-Abadi märkis 15. aprillil 2015, et kui riiki ei detsentraliseerita, siis laguneb see koost; ta ei näinud detsentraliseerimisel mingeid piiranguid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Iraagi põhiseaduse artikliga 125 tagatakse mitmesuguste rahvusrühmade, nagu türkmeenide, kaldealaste, assüürlaste ja kõikide teiste administratiivsed, poliitilised, kultuurilised ja hariduslikud õigused; arvestades, et Iraagi peaminister Haider al-Abadi märkis 15. aprillil 2015, et kui riiki ei detsentraliseerita, siis laguneb see koost; ta ei näinud detsentraliseerimisel mingeid piiranguid;

| M. | arvestades, et Niineve tasandiku, Tal Afari ja Sinjari kogukondade maksimaalne autonoomia ja julgeoleku kaitse Iraagi Vabariigi föderaalses raamistikus taastaks ja säilitaks selle piirkonna põlisrahvaste põhilised inimõigused, sealhulgas omandiõiguse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Niineve tasandiku, Tal Afari ja Sinjari kogukondade maksimaalne autonoomia ja julgeoleku kaitse Iraagi Vabariigi föderaalses raamistikus taastaks ja säilitaks selle piirkonna põlisrahvaste põhilised inimõigused, sealhulgas omandiõiguse;

| 1. | toetab kindlalt Iraagi käivitatud operatsiooni Mosuli vabastamiseks ISISe/Daeshi käest; on arvamusel, et see operatsioon on otsustav osa jätkuvatest ülemaailmsetest püüdlustest saavutada ISISe/Daeshi üle lõplik võit; on veendunud, et Iraak saavutab võidu ühise vaenlase üle ning vabastab Mosuli ja teised riigi osad ISISe/Daeshi käest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kinnitab veel kord täielikku toetust Iraagi sõltumatusele, territoriaalsele terviklikkusele ja suveräänsusele ning õigusele võtta nende säilitamiseks vajalike meetmeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb muret selle piirkonna osalejate vahel viimasel ajal tekkinud pingete pärast; nõuab, et täielikult austataks Iraagi territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust ning et Iraagis ei toimuks mingit sõjalist tegevust ilma Iraagi valitsuse nõusolekuta; rõhutab, kui oluline on edendada Iraagi ja selles piirkonnas asuvate riikide vahel dialoogi turvalisema Lähis-Ida ehitamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et Iraagi ametivõimud peavad võtma konkreetseid meetmeid tsiviilisikute kaitsmiseks rünnaku ajal, selleks on vaja toimivat kontrolli relvarühmituste üle, samuti tuleb võtta vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida tsiviilisikute hukkumist ja inimõiguste rikkumist rünnaku ajal; rõhutab, et kohapeal viibivad jõud peavad operatsioonide käigus järgima rahvusvahelist humanitaar- ja inimõigustealast õigust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab Iraagi Vabariigile ja selle rahvale toetust poliitiliselt, sotsiaalselt ja majanduslikult elujõulise ja jätkusuutliku provintsi tunnustamisel Niineve tasandikul, Tal Afari ja Sinjari piirkonnas, mis on kooskõlas põlisrahvaste piirkondliku autonoomia seaduslike väljendusvormidega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Niineve tasandiku, Tal Afari ja Sinjari põliselanike – kelle hulgast paljud on Iraagi sees ümber asustatud – õigus pöörduda tagasi oma esivanemate maale peaks olema Iraagi valitsuse jaoks poliitiline prioriteet, mida toetavad EL, liikmesriigid ja rahvusvaheline kogukond; rõhutab, et Iraagi valitsuse ja Kurdistani piirkondliku omavalitsuse toel tuleks täielikult taastada nende inimeste põhiõigused, sh omandiõigused, mida tuleks eelistada teiste isikute omandiõiguse taotlustele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et Niineve tasandiku, Tal Afari ja Sinjari põliskogukondadel – kristlastel (kaldealased, süürlased ja assüürlased), jeziididel, türkmeenidel jt – on õigus ohutusele, turvalisusele ja piirkondlikule autonoomiale Iraagi Vabariigi föderaalses struktuuris; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab teravalt hukka ISISe/Daeshi jätkuva vägivalla ja massilised hukkamised Iraagis; väljendab sügavat muret jätkuvate teadete pärast selle kohta, et ISIS/Daesh kasutab lapsi, vanureid, naisi ja haavatavaid isikuid kilbina Iraagi põhjaosas jätkuvates sõjalistes vabastamisoperatsioonides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | võtab teadmiseks ÜRO humanitaarabi koordinaatori hoiatuse selle kohta, et puuduvad piisavad rahalised vahendid Mosuli ründamisest tekkiva võimaliku enneolematu humanitaarkatastroofiga toime tulekuks; väljendab heameelt ELi tegevuse üle Iraagis, eelkõige varasemate humanitaarabi andmise ja isetehtud lõhkekehade kõrvaldamise valdkonnas tehtud pingutuste üle, mis on hädavajalikud, et võimaldada pagulaste ja riigisiseste põgenike kiiret tagasipöördumist; nõuab siiski, et EL ja liikmesriigid suurendaksid kiiresti jõupingutusi vabastatud alade stabiliseerimiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et Iraagi valitsus ja selle rahvusvahelised partnerid seaksid prioriteediks Iraagi Vabariigi vaidlusaluste sisepiiridega seotud küsimuste rahumeelse lahendamise; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub kõiki konflikti osapooli üles järgima sõjategevuse ajal ja pärast seda rahvusvahelist humanitaarõigust ning järgima konfliktis proportsionaalsuse ja ettevaatuse põhimõtet ning eristama võitluses osalevaid ja mitteosalevaid isikuid; nõuab tungivalt, et kõik konfliktiosalised avaksid humanitaarkoridorid, et võimaldada ja aidata tsiviilisikutel konflikti eest põgeneda, vältida tsiviilisikute lõksu jäämist Mosulisse ning nende kasutamist ISISe/Daeshi poolt inimkilbina, tagada juurdepääs ohututele aladele ja humanitaarabile ning abi ja kaitse tsiviilisikutele julgeolekukontrolli ajal vastavalt riiklikele ja rahvusvahelistele standarditele, eelkõige tagamaks, et peresid ei lahutata ning lapsi ei seata ohtu, ning et loodaks ÜRO kolmanda osapoole järelevalvemehhanism; nõuab eelkõige kõigi ettevaatusabinõude võtmist, et tagada laste ja nende perekondade kaitse pommitamise eest ning minimeerida ohvrite arvu ja kaitsta tsiviiltaristut, eelkõige koole ja haiglaid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et kõik osalised, kes Iraagi Vabariigis ISISe/Daeshi vastu võitlevad, arendaksid välja jätkusuutliku, pikaajalise ja kaasava poliitilise koostöö ning dialoogi, et panna alus Iraagile, mis on vaba radikaalsetest ja äärmuslikest liikumistest; nõuab, et EL ja liikmesriigid, ülemaailmne Daeshi-vastane koalitsioon, rahvusvaheline kogukond ja rahvusvahelised osalejad teeksid Iraagi Vabariigi keskvalitsuse ja piirkondlike valitsustega koostööd, et saavutada Niineve tasandikul, Tal Afaris ja Sinjaris jätkusuutlik julgeolekukokkulepe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et Euroopa Liit, ÜRO ja terve rahvusvaheline kogukond teeksid koostööd Iraagi Vabariigi keskvalitsuse ja piirkondlike valitsustega, et teostada kontrolli kõigi ümberasustatud iraaklaste ning etniliste ja usuvähemuste taasintegreerimise üle; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub Euroopa välisteenistusel, liikmesriikidel ja rahvusvahelisel kogukonnal pakkuda praktilist ja diplomaatilist toetust piirkonna jätkusuutlikule ja kaasavale konfliktijärgsele struktuurile, pöörates eriti tähelepanu võimalusele, et piirkonna põlisrahvad teevad poliitilise algatuse luua autonoomne provints, kuhu kuuluvad Niineve tasandik, Sinjar ja Tal Afar; kordab, kui tähtis on kaasata koordineeritud humanitaartegevusse usupõhised abiorganisatsioonid, eelkõige ümberasustatud etniliste ja usuvähemuste jaoks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ergutab ELi ja liikmesriike ning rahvusvahelist kogukonda pakkuma Iraagi valitsusele tehnilist abi, et rakendada otsus, millega luuakse Niineve tasandiku provints, kooskõlas valitsuskabineti 21. jaanuari 2014. aasta otsusega, ning et riiki veelgi detsentraliseerida ja luua ka Tal Afari ja Sinjari provintsid ning toetada uusi provintside haldusasutusi täieliku potentsiaali saavutamisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub Euroopa välisteenistusel pakkuda abi Kurdistani piirkondliku omavalitsuse ja Iraagi valitsusega peetavatel vabastamisjärgsetel läbirääkimistel, eesmärgiga tagada, et piirkonna etnilistele vähemusrühmadele, eelkõige kristlastele (kaldealased, süürlased ja assüürlased), jeziididele, türkmeenidele, šabakkide ja kakaidele tagatakse nende seaduslikud õigused ning nad kaasatakse uude halduskorraldusse, et vältida uute konfliktide puhkemist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ergutab ELi liikmesriike koostöös Iraagi valitsusega lisama kohalikke julgeolekujõude nende jõudude loetellu, kellele on lubatud abi anda; on seisukohal, et kohalikud julgeolekujõud peaksid hõlmama jõudusid, kelle ülesandeks on Niineve tasandiku, Tal Afari ja Sinjari ning muude piirkondade eriti haavatavate etniliste ja usuvähemuste kaitsmine džihaadi-salafismi ohu eest; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et tsiviilisikute elude päästmine ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimine on leppimise ja arengu põhiline poliitiline nurgakivi ning ainus võimalus saada üle vihkamisest ja lõhestatusest, ning et väga oluline on mitte tekitada kogukondade vahel uusi pingeid ning panna alus stabiilsele ja jõukale Iraagile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et Iraagi juhitud sõjaline koalitsioon võtaks kõik vajalikud meetmed, et säilitada tõendusmaterjal ISISe/Daeshi poolt toime pandud sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude kohta, et tagada süüdlaste vastutusele võtmine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, kui oluline on ohutuse õigeaegne ja tõhus tagamine turvaliste rändeteede abil, mille kaitsmise saab tagada; on seisukohal, et vabastatud aladel saab turvalisuse tagada muu hulgas demineerimise ja õigusriigi põhimõtte uuesti kehtestamise ning põhiteenuste – nagu tervishoid, elekter ja haridus – tagamise abil; hoiatab, et äärmusrühmitused võivad hakata uuesti tegutsema, kui ei õnnestu pakkuda põhiteenuseid, turvalisust ja pikaajalist strateegiat konfliktide algpõhjustega tegelemiseks ning suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust; nõuab seetõttu tugeva humanitaarabi ja arengukoostöö võrgustiku loomist, et tagada abi katkematus alates humanitaarabist kuni Iraagi stabiliseerimise, vastupanuvõime ja arenguni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab Mosuli tähtsust kogu Iraagi jaoks ning nõuab, et vähemused oleksid Mosuli uues omavalitsuses esindatud; juhib tähelepanu etniliste ja usuliste vähemuste seaduspärasele õigusele osaleda poliitilises tegevuses ning saada tagasi omandiõigus; nõuab rahumeelset kooseksisteerimist ning erinevate etniliste ja usuvähemuste õiguste täielikku austamist aladel, kus nad on olnud ajalooliselt tugevalt esindatud ning elanud rahumeelselt üksteise kõrval – eelkõige jeziidid Sinjari mägedes, kaldea/süüria/assüüria rahvad Niineve tasandikul ning türkmeenid Tal Afaris ja Kirkūki kubernerkonna osades; nõuab ühtlasi meetmete võtmist, et tagada ümberasustatud pagulaste turvaline tagasipöördumine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et Iraagi valitsus annaks ELi ja liikmesriikide toel vahendid varem ISISe/Daeshi poolt okupeeritud alade demineerimiseks ning teeks koostööd vähemusi esindavate kohalike nõukogudega, et tagada toimiv koostöö ja vältida viivitusi, mis takistaksid pagulaste ja riigisiseste põgenike naasmist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et ka pärast Mosuli vabastamist tuleb selles piirkonnas ja kaugemal jätkata võitlust, et islamistlikud-džihadistlikud ideoloogiad ning Daeshi kuritegude teoloogilise ja poliitilise alusena toimiv Salafi džihadism ei leviks edasi; kutsub ELi liikmesriike üles nõudma, et ISISe/Daeshi poolt Iraagis, Süürias, Liibüas ja mujal toime pandud sõjakuriteod ja inimsusevastased kuriteod antakse Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0171.

(2)  ELT C 234, 28.6.2016, lk 25.

(3)  ELT C 310, 25.8.2016, lk 35.

(4)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 113.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0051.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/199

---

P8_TA(2016)0423

Ajakirjanike olukord Türgis

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ajakirjanike olukorra kohta Türgis (2016/2935(RSP))

(2018/C 215/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eelkõige 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta Türgis seoses ajakirjanike ja meediajuhtide hiljutiste vahistamistega ning süstemaatilise survega meediale (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eelkõige 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta Türgis seoses ajakirjanike ja meediajuhtide hiljutiste vahistamistega ning süstemaatilise survega meediale (1),

| — | võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Türgi 2015. aasta aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Türgi 2015. aasta aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2015)0216), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2015. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2015)0216),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste voliniku Johannes Hahni 16. juuli 2016. aasta ühisavaldust olukorra kohta Türgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Federica Mogherini ning Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste voliniku Johannes Hahni 16. juuli 2016. aasta ühisavaldust olukorra kohta Türgis,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2016. aasta järeldusi Türgi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2016. aasta järeldusi Türgi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja Federica Mogherini ning voliniku Johannes Hahni 21. juuli 2016. aasta avaldust erakorralise seisukorra väljakuulutamise kohta Türgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja Federica Mogherini ning voliniku Johannes Hahni 21. juuli 2016. aasta avaldust erakorralise seisukorra väljakuulutamise kohta Türgis,

| — | võttes arvesse 9. septembril 2016. aastal toimunud ELi ja Türgi kõrgetasemelist poliitilist dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. septembril 2016. aastal toimunud ELi ja Türgi kõrgetasemelist poliitilist dialoogi,

| — | võttes arvesse asjaolu, et õigusriigi põhimõtete, sealhulgas sõnavabaduse austamine on ELi väärtuste seas kesksel kohal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et õigusriigi põhimõtete, sealhulgas sõnavabaduse austamine on ELi väärtuste seas kesksel kohal,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud õigust sõnavabadusele ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Türgi on liitunud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud õigust sõnavabadusele ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Türgi on liitunud,

| — | võttes arvesse Türgi karistusseadustiku artiklite 216, 299, 301 ja 314 kohta Veneetsia komisjoni 106. täiskogu istungjärgul (Veneetsia, 11.–12. märts 2016) vastu võetud arvamuses sisalduvaid soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgi karistusseadustiku artiklite 216, 299, 301 ja 314 kohta Veneetsia komisjoni 106. täiskogu istungjärgul (Veneetsia, 11.–12. märts 2016) vastu võetud arvamuses sisalduvaid soovitusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 15. juulil 2016. aastal toimus Türgis riigipöördekatse, milles hukkus enam kui 250 inimest ja sai vigastusi üle 2 100 inimese; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 15. juulil 2016. aastal toimus Türgis riigipöördekatse, milles hukkus enam kui 250 inimest ja sai vigastusi üle 2 100 inimese;

| B. | arvestades, et demokraatia kaitsmine, sealhulgas inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete täielik järgimine on oluline, nagu ka ELi, Euroopa Nõukogu ja Türgi koostöö selles küsimuses; arvestades, et Türgi on Euroopa Liidu oluline partner; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et demokraatia kaitsmine, sealhulgas inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete täielik järgimine on oluline, nagu ka ELi, Euroopa Nõukogu ja Türgi koostöö selles küsimuses; arvestades, et Türgi on Euroopa Liidu oluline partner;

| C. | arvestades, et Euroopa Ajakirjanike Föderatsiooni ja Türgi Ajakirjanike Liidu andmetel on Türgi politsei 15. juuli 2016. aasta riigipöördekatse järel vahistanud vähemalt 99 ajakirjanikku ja kirjanikku, kellest enamikule ei ole praeguseks süüdistust esitatud, mis tähendab, et 20. oktoobri 2016. aasta seisuga peetakse kokku vähemalt 130 meediatöötajat kinni süüdistuste alusel, mis arvatakse olevat seotud nende sõnavabaduse õiguse teostamisega; arvestades, et pärast 15. juulit 2016 vahistatud ajakirjanikest 64 on vabastatud; arvestades, et kinnipeetud ajakirjanikel ei lubata konsulteerida advokaadiga ning neid hoitakse ebainimlikes tingimustes, kus neid ähvardatakse ja väärkoheldakse; arvestades, et on esitatud väiteid, et suletud päevalehe Özgür Gündem kaaspeatoimetajaid Bilir Kayat ja İnan Kızılkayat on vanglas piinatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Ajakirjanike Föderatsiooni ja Türgi Ajakirjanike Liidu andmetel on Türgi politsei 15. juuli 2016. aasta riigipöördekatse järel vahistanud vähemalt 99 ajakirjanikku ja kirjanikku, kellest enamikule ei ole praeguseks süüdistust esitatud, mis tähendab, et 20. oktoobri 2016. aasta seisuga peetakse kokku vähemalt 130 meediatöötajat kinni süüdistuste alusel, mis arvatakse olevat seotud nende sõnavabaduse õiguse teostamisega; arvestades, et pärast 15. juulit 2016 vahistatud ajakirjanikest 64 on vabastatud; arvestades, et kinnipeetud ajakirjanikel ei lubata konsulteerida advokaadiga ning neid hoitakse ebainimlikes tingimustes, kus neid ähvardatakse ja väärkoheldakse; arvestades, et on esitatud väiteid, et suletud päevalehe Özgür Gündem kaaspeatoimetajaid Bilir Kayat ja İnan Kızılkayat on vanglas piinatud;

| D. | arvestades, et meediale seati piiranguid ja ajakirjanikke survestati märkimisväärselt juba enne ebaõnnestunud riigipööret; arvestades, et Ajakirjanike Kaitse Komitee hinnangul on Türgi ametivõimud sulgenud riigipöördekatse järel üle 100 ringhäälinguorganisatsiooni, ajalehe, ajakirja, kirjastuse ja jaotusettevõtte, mistõttu enam kui 2 300 ajakirjanikku ja meediatöötajat on jäänud töötuks; arvestades, et vähemalt 330 ajakirjaniku pressikaardid on tunnistatud kehtetuks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et meediale seati piiranguid ja ajakirjanikke survestati märkimisväärselt juba enne ebaõnnestunud riigipööret; arvestades, et Ajakirjanike Kaitse Komitee hinnangul on Türgi ametivõimud sulgenud riigipöördekatse järel üle 100 ringhäälinguorganisatsiooni, ajalehe, ajakirja, kirjastuse ja jaotusettevõtte, mistõttu enam kui 2 300 ajakirjanikku ja meediatöötajat on jäänud töötuks; arvestades, et vähemalt 330 ajakirjaniku pressikaardid on tunnistatud kehtetuks;

| E. | arvestades, et kinnipeetud ajakirjanike hulka kuuluvad näiteks tuntud kirjanik Aslı Erdoğan, kes oli ka praeguseks suletud kurdi päevalehe Özgür Gündem nõuandekogu liige ning kolumnist, õppejõud ja kolumnist Mehmet Altan ning tema vend, kirjanik ja nädalalehe Taraf endine toimetaja Ahmet Altan; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kinnipeetud ajakirjanike hulka kuuluvad näiteks tuntud kirjanik Aslı Erdoğan, kes oli ka praeguseks suletud kurdi päevalehe Özgür Gündem nõuandekogu liige ning kolumnist, õppejõud ja kolumnist Mehmet Altan ning tema vend, kirjanik ja nädalalehe Taraf endine toimetaja Ahmet Altan;

| F. | arvestades, et Human Rights Watchi andmetel on paljud neist õiguslikest meetmetest võetud ilma mingite tõenditeta selle kohta, et süüdistatud oleks riigipöördekatses osalenud; arvestades, et tuleb tagada õigus õiglasele kohtumõistmisele, ja arvestades, et meediaga seotud asjade käsitlemisel Türgi kohtusüsteemis ilmneb erapooletuse ja sõltumatuse puudumine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Human Rights Watchi andmetel on paljud neist õiguslikest meetmetest võetud ilma mingite tõenditeta selle kohta, et süüdistatud oleks riigipöördekatses osalenud; arvestades, et tuleb tagada õigus õiglasele kohtumõistmisele, ja arvestades, et meediaga seotud asjade käsitlemisel Türgi kohtusüsteemis ilmneb erapooletuse ja sõltumatuse puudumine;

| 1. | mõistab teravalt hukka Türgis 15. juulil 2016 toimunud riigipöördekatse; avaldab toetust Türgi seaduslikele institutsioonidele; peab kahetsusväärseks hukkunute suurt arvu; väljendab solidaarsust ohvrite ja nende perekondadega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab Türgi valitsuse õigust ja kohustust reageerida riigipöördekatsele; rõhutab siiski, et Türgi valitsus ei tohi kasutada nurjunud sõjaväelist riigipöördekatset õigustusena, et lämmatada veelgi tugevamalt õiguspärast ja rahumeelset opositsiooni ning takistada ebaproportsionaalsete ja ebaseaduslike meetmetega ajakirjanikel ja meedial rahumeelselt kasutada sõnavabadust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Türgi ametivõime üles vabastama ajakirjanikke ja meediatöötajaid, keda peetakse kinni ilma mõjuvate tõenditeta kriminaalse tegevuse kohta, k.a tuntud ajakirjanikud, nagu Nazli Ilicak, Sahin Alpay, Asli Erdogan, Murat Aksoy, Ahmet Altan ja Mehmet Altan; toonitab, et ajakirjanikke ei tohiks kinni pidada nende ajakirjandusliku töö sisu või väidetavate sidemete tõttu, sealhulgas juhtudel, kui nende vastu on esitatud süüdistused, ja rõhutab vajadust tagada, et kohtueelne kinnipidamine jääks erandiks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et vaba ja mitmekesine ajakirjandus on iga demokraatliku ühiskonna lahutamatu osa, nagu ka nõuetekohane kohtumenetlus, süütuse presumptsioon ja kohtusüsteemi sõltumatus; tuletab Türgi ametivõimudele meelde vajadust olla äärmiselt hoolikas, kui küsimuse all on meedia ja ajakirjanikud, sest sõnavabadus ja meediavabadus on demokraatliku ja avatud ühiskonna toimimise seisukohast keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et erakorralisi sätteid on kasutatud ka välismaale põgenenud või end varjavate ajakirjanike pereliikmete ahistamiseks, muu hulgas nende passide tühistamiseks või nende ajutiseks kinnipidamiseks süüdistatute asemel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb tõsist muret enam kui 150 meediaväljaande sulgemise pärast; nõuab nende taasavamist, nende iseseisvuse taastamist ja vallandatud töötajate ametisse ennistamist nõuetekohases korras; kutsub Türgi ametiasutusi üles lõpetama karistusseadustiku sätete väärkasutamise usaldusisikute määramiseks erasektori meediaorganisatsioonidesse ning lõpetama sekkumise sõltumatute uudisteorganisatsioonide juhtimisse, sealhulgas toimetuse otsuste, ajakirjanike ja toimetajate vallandamise osas, ning lõpetama kriitiliste uudistekanalite ja ajakirjanike survestamise ja ähvardamise; mõistab hukka Türgi ametivõimude püüded väliskorrespondente hirmutada ja riigist välja saata; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub Türgi valitsusel kitsendada erakorraliste meetmete ulatust, et neid ei oleks enam võimalik kasutada sõnavabaduse piiramiseks; toonitab, et riigipöördekatses väidetava osalemisega seotud uurimisi tuleks viia läbi nõuetekohases korras, erapooletult ja tuginedes veenvatele tõenditele, mitte ainult pidades inimesi süüdlaseks nende sidemete põhjal, mis võib päädida kollektiivse karistamisega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toonitab, et Türgit ähvardab reaalne terrorismioht; kordab siiski, et Türgi laialt määratletud terrorismivastaseid õigusnorme ei tohiks kasutada ajakirjanike karistamiseks väljendusvabaduse kasutamise eest; nõuab kiiremas korras Veneetsia komisjoni 2016. aasta märtsi soovituste rakendamist ja terrorivastaste seaduste reformi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jälgima edaspidigi tähelepanelikult erakorralise seisukorra praktilist mõju ning tagama kõigi ajakirjanike kohtumenetluste jälgimise; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Türgi presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT C 300, 18.8.2016, lk 45.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0133.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/202 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/202

---

P8_TA(2016)0424

Tuumajulgeolek ja tuumarelva leviku tõkestamine

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon tuumajulgeoleku ja tuumarelva leviku tõkestamise kohta (2016/2936(RSP))

(2018/C 215/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiseks korraldatud konverentsi soovituste kohta seoses massihävitusrelvade vaba tsooni loomisega Lähis-Idas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiseks korraldatud konverentsi soovituste kohta seoses massihävitusrelvade vaba tsooni loomisega Lähis-Idas (1),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kohta (2),

| — | võttes arvesse ELi seminare massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teemal ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi korrapäraseid kohtumisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi seminare massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise teemal ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi korrapäraseid kohtumisi,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003 Euroopa Ülemkogus heaks kiidetud massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003 Euroopa Ülemkogus heaks kiidetud massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat,

| — | võttes arvesse, et tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) läbivaatamise 2015. aasta konverentsil ei jõutud konverentsi lõppdokumendi suhtes kokkuleppele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) läbivaatamise 2015. aasta konverentsil ei jõutud konverentsi lõppdokumendi suhtes kokkuleppele,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osaliste 9. läbivaatamiskonverentsi kohta (8079/15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osaliste 9. läbivaatamiskonverentsi kohta (8079/15),

| — | võttes arvesse 2016. aasta kevadel Washingtonis tuumajulgeoleku tippkohtumisel vastu võetud dokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta kevadel Washingtonis tuumajulgeoleku tippkohtumisel vastu võetud dokumente,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2310 (2016) tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu 20. aastapäeva kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2310 (2016) tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu 20. aastapäeva kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) parlamentaarse assamblee konsensuse alusel vastu võetud 2016. aasta Tbilisi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) parlamentaarse assamblee konsensuse alusel vastu võetud 2016. aasta Tbilisi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni 66/61 tuumarelvavaba tsooni loomise kohta Lähis-Ida piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni 66/61 tuumarelvavaba tsooni loomise kohta Lähis-Ida piirkonnas,

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuli 2012. aasta otsust 2012/422/ÜVJP, millega toetatakse protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tuumarelvadest ja kõikidest muudest massihävitusrelvadest vaba tsoon (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 2012. aasta otsust 2012/422/ÜVJP, millega toetatakse protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Idas tuumarelvadest ja kõikidest muudest massihävitusrelvadest vaba tsoon (3),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 7. detsembri 2015. aasta resolutsiooni 70/33 mitmepoolse tuumadesarmeerimise edendamise kohta ning ÜRO tähtajata töörühma 19. augustil 2016 vastu võetud aruannet ÜRO Peaassambleele (A/71/371), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 7. detsembri 2015. aasta resolutsiooni 70/33 mitmepoolse tuumadesarmeerimise edendamise kohta ning ÜRO tähtajata töörühma 19. augustil 2016 vastu võetud aruannet ÜRO Peaassambleele (A/71/371),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ülemaailmne ja eriti ELi julgeolekuolukord on märkimisväärselt halvenenud, muutudes heitlikumaks, ebakindlamaks ja ettearvamatumaks; märgib, et ohud on nii konventsionaalsed, mittekonventsionaalsed kui ka kombineeritud ja neid põhjustavad nii riikide kui ka valitsusvälised piirkondlikud ja ülemaailmsed osalejad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ülemaailmne ja eriti ELi julgeolekuolukord on märkimisväärselt halvenenud, muutudes heitlikumaks, ebakindlamaks ja ettearvamatumaks; märgib, et ohud on nii konventsionaalsed, mittekonventsionaalsed kui ka kombineeritud ja neid põhjustavad nii riikide kui ka valitsusvälised piirkondlikud ja ülemaailmsed osalejad;

| B. | arvestades, et rahvusvahelist rahu, julgeolekut ja stabiilsust ohustavad tõsiselt mitmesugused arengud, sealhulgas halvenevad suhted selliste tuumariikide nagu Venemaa Föderatsiooni ja Ameerika Ühendriikide ning India ja Pakistani vahel ning Põhja-Korea tuumavõimekuse edasine väljaarendamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvusvahelist rahu, julgeolekut ja stabiilsust ohustavad tõsiselt mitmesugused arengud, sealhulgas halvenevad suhted selliste tuumariikide nagu Venemaa Föderatsiooni ja Ameerika Ühendriikide ning India ja Pakistani vahel ning Põhja-Korea tuumavõimekuse edasine väljaarendamine;

| C. | arvestades, et bioloogiliste ja keemiliste massihävitusrelvade levikut piiratakse ja järkjärgult peatatakse 1972. aasta bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioonis ning keemiarelvade keelustamise konventsioonis sätestatud keeldude ja kohustuste tulemusliku rahvusvahelise kohaldamise abil; arvestades aga, et massihävitustuumarelvade ja nende kandevahendite levik valmistab ülemaailmsele kogukonnale endiselt väga tõsist muret; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et bioloogiliste ja keemiliste massihävitusrelvade levikut piiratakse ja järkjärgult peatatakse 1972. aasta bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioonis ning keemiarelvade keelustamise konventsioonis sätestatud keeldude ja kohustuste tulemusliku rahvusvahelise kohaldamise abil; arvestades aga, et massihävitustuumarelvade ja nende kandevahendite levik valmistab ülemaailmsele kogukonnale endiselt väga tõsist muret;

| D. | arvestades, et 2016. aasta jaanuari seisuga oli üheksal riigil – Ameerika Ühendriikidel, Venemaal, Ühendkuningriigil, Prantsusmaal, Hiinal, Indial, Pakistanil, Iisraelil ja Korea Rahvademokraatlikul Vabariigil (KRDV) – kokku ligikaudu 15 395 tuumarelva (võrdluseks: 2015. aastal oli neid umbes 15 850); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2016. aasta jaanuari seisuga oli üheksal riigil – Ameerika Ühendriikidel, Venemaal, Ühendkuningriigil, Prantsusmaal, Hiinal, Indial, Pakistanil, Iisraelil ja Korea Rahvademokraatlikul Vabariigil (KRDV) – kokku ligikaudu 15 395 tuumarelva (võrdluseks: 2015. aastal oli neid umbes 15 850);

| E. | arvestades, et esmatähtis on takistada terroriste ja uusi riike tuumarelvi omandamast või kasutamast, vähendada kõiki tuumaarsenale ja need likvideerida ning teha jõupingutusi tuumarelvavaba maailma saavutamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et esmatähtis on takistada terroriste ja uusi riike tuumarelvi omandamast või kasutamast, vähendada kõiki tuumaarsenale ja need likvideerida ning teha jõupingutusi tuumarelvavaba maailma saavutamiseks;

| F. | arvestades, et tuumarelvavaba tsooni lepingud kehtivad juba mitmes piirkonnas, nimelt Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas, Vaikse ookeani lõunaosas, Kagu-Aasias, Aafrikas ja Kesk-Aasias; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuumarelvavaba tsooni lepingud kehtivad juba mitmes piirkonnas, nimelt Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas, Vaikse ookeani lõunaosas, Kagu-Aasias, Aafrikas ja Kesk-Aasias;

| G. | arvestades, et NPT 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil keskenduti taas sellele, kuidas tuumarelvastus mõjutab humanitaarolukorda, ning Norra, Mehhiko ja Austria valitsused jätkasid teema käsitlemist tuumarelvastuse humanitaarmõju käsitlevate järjestikuste konverentside ja aruannetega, samuti algatas Austria rahvusvahelise humanitaarlubaduse, mis kiideti heaks 2015. aastal NPT läbivaatamiskonverentsil ja mida on kinnitanud 127 ÜRO liikmesriiki; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et NPT 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil keskenduti taas sellele, kuidas tuumarelvastus mõjutab humanitaarolukorda, ning Norra, Mehhiko ja Austria valitsused jätkasid teema käsitlemist tuumarelvastuse humanitaarmõju käsitlevate järjestikuste konverentside ja aruannetega, samuti algatas Austria rahvusvahelise humanitaarlubaduse, mis kiideti heaks 2015. aastal NPT läbivaatamiskonverentsil ja mida on kinnitanud 127 ÜRO liikmesriiki;

| H. | arvestades, et NPT kolme samba (tuumarelvastuse leviku tõkestamine, desarmeerimine ja koostöö tuumaenergia rahumeelsel kasutamisel) peamisi eesmärke on vaja veelgi tugevdada; arvestades, et NPT-le alla kirjutanud tuumariigid uuendavad ja tugevdavad oma tuumaarsenali, viivitavad selle vähendamise või täieliku likvideerimisega ega kiirusta loobuma tuumaheidutuse sõjalisest doktriinist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et NPT kolme samba (tuumarelvastuse leviku tõkestamine, desarmeerimine ja koostöö tuumaenergia rahumeelsel kasutamisel) peamisi eesmärke on vaja veelgi tugevdada; arvestades, et NPT-le alla kirjutanud tuumariigid uuendavad ja tugevdavad oma tuumaarsenali, viivitavad selle vähendamise või täieliku likvideerimisega ega kiirusta loobuma tuumaheidutuse sõjalisest doktriinist;

| I. | arvestades, et tsiviilotstarbeliste lõhustuvate materjalide turvamisel on tehtud ametlikke edusamme tuumajulgeoleku tippkohtumistel, mis korraldati NPT-välise täiendava protsessina ja mis aitasid lepingut tugevdada, suurendades selle tõkestamiskomponendi usaldusväärsust, kuid arvestades, et Venemaa hiljutine keeldumine koostööst ning Venemaa ja USA suhete halvenemine ähvardavad takistada edasisi püüdlusi lõhustuvate materjalide turvamiseks ja vähendamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tsiviilotstarbeliste lõhustuvate materjalide turvamisel on tehtud ametlikke edusamme tuumajulgeoleku tippkohtumistel, mis korraldati NPT-välise täiendava protsessina ja mis aitasid lepingut tugevdada, suurendades selle tõkestamiskomponendi usaldusväärsust, kuid arvestades, et Venemaa hiljutine keeldumine koostööst ning Venemaa ja USA suhete halvenemine ähvardavad takistada edasisi püüdlusi lõhustuvate materjalide turvamiseks ja vähendamiseks;

| J. | arvestades, et tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsioon on tuumamaterjali füüsilise kaitse vallas õiguslikult siduv rahvusvaheline vahend, millega määratakse kindlaks tuumamaterjaliga seotud õigusrikkumiste ennetamise, avastamise ja nende eest karistamise meetmed; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsioon on tuumamaterjali füüsilise kaitse vallas õiguslikult siduv rahvusvaheline vahend, millega määratakse kindlaks tuumamaterjaliga seotud õigusrikkumiste ennetamise, avastamise ja nende eest karistamise meetmed;

| K. | arvestades, et Venemaa ja USA rakendavad endiselt uut START-lepingut, mis kaotab 2021. aastal kehtivuse, kui mõlemad pooled seda ei pikenda; arvestades, et USA president Barack Obama tegi 2013. aastal Berliinis peetud kõnes tähelepanuväärse tuumalõhkepeade vähendamise ettepaneku ning kordas seda 2016. aastal Washingtonis; arvestades, et Venemaa Föderatsioon ei ole neile algatustele uue START-lepingu jätkulepingu läbirääkimiste alustamiseks reageerinud ning mittestrateegiliste ja strateegiliste tuumarelvade vähendamist ja pikemas plaanis nende likvideerimist käsitleva uue START-lepingu jätkulepingu osas ei ole veel läbirääkimisi peetud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Venemaa ja USA rakendavad endiselt uut START-lepingut, mis kaotab 2021. aastal kehtivuse, kui mõlemad pooled seda ei pikenda; arvestades, et USA president Barack Obama tegi 2013. aastal Berliinis peetud kõnes tähelepanuväärse tuumalõhkepeade vähendamise ettepaneku ning kordas seda 2016. aastal Washingtonis; arvestades, et Venemaa Föderatsioon ei ole neile algatustele uue START-lepingu jätkulepingu läbirääkimiste alustamiseks reageerinud ning mittestrateegiliste ja strateegiliste tuumarelvade vähendamist ja pikemas plaanis nende likvideerimist käsitleva uue START-lepingu jätkulepingu osas ei ole veel läbirääkimisi peetud;

| L. | arvestades, et tuumarelva katseplahvatused ja/või mis tahes muud tuumaplahvatused kujutavad ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ning seavad kahtluse alla ülemaailmse tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise korra; arvestades, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping on kõige tõhusam vahend tuumakatsetuste keelustamiseks; arvestades, et 2016. aastal möödub 20 aastat sellest, kui tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping 24. septembril 1996. aastal allkirjastamiseks avati; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tuumarelva katseplahvatused ja/või mis tahes muud tuumaplahvatused kujutavad ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ning seavad kahtluse alla ülemaailmse tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise korra; arvestades, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping on kõige tõhusam vahend tuumakatsetuste keelustamiseks; arvestades, et 2016. aastal möödub 20 aastat sellest, kui tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping 24. septembril 1996. aastal allkirjastamiseks avati;

| M. | arvestades, et kõigile jõupingutustele vaatamata ei ole veel õnnestunud kokku kutsuda Lähis-Ida tuuma- ja kõigi muude massihävitusrelvade vaba tsooni loomise konverentsi, kuigi see pidi toimuma hiljemalt 2012. aasta detsembris, nagu oli ette nähtud NPT-le allakirjutanud riikide konsensuslepingutega, mis sõlmiti NPT 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõigile jõupingutustele vaatamata ei ole veel õnnestunud kokku kutsuda Lähis-Ida tuuma- ja kõigi muude massihävitusrelvade vaba tsooni loomise konverentsi, kuigi see pidi toimuma hiljemalt 2012. aasta detsembris, nagu oli ette nähtud NPT-le allakirjutanud riikide konsensuslepingutega, mis sõlmiti NPT 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil;

| N. | arvestades, et NATO 2010. aasta strateegiline kontseptsioon ja 2012. aasta läbivaadatud heidutus- ja kaitseseisukoht kohustavad NATOt looma tingimusi tuumarelvavaba maailma kujunemiseks; arvestades, et NATO tuumarelvastuse jagamise lepingute ja kahepoolsete lepingute kohaselt paiknevad viies NATO liikmesriigis, kellel endal tuumarelvi ei ole (Belgia, Saksamaa, Itaalia, Madalmaad ja Türgi), endiselt hinnanguliselt 150–200 USA-le kuuluvat juhitamatut lühimaa-tuumapommi, mida loetakse taktikalisteks või substrateegilisteks tuumarelvadeks, ning arvestades, et need relvad on sinna paigutatud vastavalt NATO kehtivale poliitikale; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et NATO 2010. aasta strateegiline kontseptsioon ja 2012. aasta läbivaadatud heidutus- ja kaitseseisukoht kohustavad NATOt looma tingimusi tuumarelvavaba maailma kujunemiseks; arvestades, et NATO tuumarelvastuse jagamise lepingute ja kahepoolsete lepingute kohaselt paiknevad viies NATO liikmesriigis, kellel endal tuumarelvi ei ole (Belgia, Saksamaa, Itaalia, Madalmaad ja Türgi), endiselt hinnanguliselt 150–200 USA-le kuuluvat juhitamatut lühimaa-tuumapommi, mida loetakse taktikalisteks või substrateegilisteks tuumarelvadeks, ning arvestades, et need relvad on sinna paigutatud vastavalt NATO kehtivale poliitikale;

| O. | arvestades, et Türgis paiknevate USA tuumarelvade ohutus ja turvalisus on viimasel ajal suurenenud tähelepanu all seoses Süüria relvakonfliktiga, mis toimub Incirliki õhuväebaasi läheduses, ja seoses sündmustega, mis toimusid Incirliki baasis ning selle ümbruses 15. juuli 2016. aasta nurjunud riigipöördekatse ajal ja pärast seda; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Türgis paiknevate USA tuumarelvade ohutus ja turvalisus on viimasel ajal suurenenud tähelepanu all seoses Süüria relvakonfliktiga, mis toimub Incirliki õhuväebaasi läheduses, ja seoses sündmustega, mis toimusid Incirliki baasis ning selle ümbruses 15. juuli 2016. aasta nurjunud riigipöördekatse ajal ja pärast seda;

| P. | arvestades, et 5. detsembril 2015 möödus 20 aastat Budapesti memorandumi allkirjastamisest; arvestades, et Ukraina on täitnud kõiki memorandumi sätteid ja aktiivselt tegutsenud tuumadesarmeerimise ning tuumarelva leviku tõkestamise vallas, erinevalt Venemaa Föderatsioonist, kes on oma kohustusi rikkunud, okupeerides osa Ukraina territooriumist (Krimmi) ning alustades sõjalist agressiooni Ukraina idaosas; arvestades, et sellega on loodud ohtlik pretsedent, sest Ukraina suveräänsust ja territoriaalset puutumatust on rikkunud riik, kes (vastusena Ukraina otsusele ühineda NPTga kui mitte-tuumariik) lubas tagada tema julgeoleku, millega on õõnestatud ja rängalt kahjustatud tuumariigi antud negatiivsete julgeolekutagatiste instrumendi üldist usaldusväärsust, kahjustades seejuures ka NPTd ning rahvusvahelisel õigusel ja mitmepoolsetel lepingutel põhineva ülemaailmse tuumadesarmeerimise ja tuumarelve leviku tõkestamise ideed; olles sügavalt mures Venemaa kõrgete ametnike tehtud ähvardavate avalduste pärast, mille kohaselt on Venemaal õigus paigutada Krimmi tuumarelvi ja neid seal hoida, millel oleksid tagajärjed kogu maailma jaoks; väljendades muret 2014. aasta detsembris kehtestatud Venemaa uue sõjalise doktriini pärast, mis võimaldab kasutada tuumarelva riigi vastu, kellel tuumarelva ei ole; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 5. detsembril 2015 möödus 20 aastat Budapesti memorandumi allkirjastamisest; arvestades, et Ukraina on täitnud kõiki memorandumi sätteid ja aktiivselt tegutsenud tuumadesarmeerimise ning tuumarelva leviku tõkestamise vallas, erinevalt Venemaa Föderatsioonist, kes on oma kohustusi rikkunud, okupeerides osa Ukraina territooriumist (Krimmi) ning alustades sõjalist agressiooni Ukraina idaosas; arvestades, et sellega on loodud ohtlik pretsedent, sest Ukraina suveräänsust ja territoriaalset puutumatust on rikkunud riik, kes (vastusena Ukraina otsusele ühineda NPTga kui mitte-tuumariik) lubas tagada tema julgeoleku, millega on õõnestatud ja rängalt kahjustatud tuumariigi antud negatiivsete julgeolekutagatiste instrumendi üldist usaldusväärsust, kahjustades seejuures ka NPTd ning rahvusvahelisel õigusel ja mitmepoolsetel lepingutel põhineva ülemaailmse tuumadesarmeerimise ja tuumarelve leviku tõkestamise ideed; olles sügavalt mures Venemaa kõrgete ametnike tehtud ähvardavate avalduste pärast, mille kohaselt on Venemaal õigus paigutada Krimmi tuumarelvi ja neid seal hoida, millel oleksid tagajärjed kogu maailma jaoks; väljendades muret 2014. aasta detsembris kehtestatud Venemaa uue sõjalise doktriini pärast, mis võimaldab kasutada tuumarelva riigi vastu, kellel tuumarelva ei ole;

| Q. | arvestades, et Venemaa on paigutanud Kaliningradi tuumalõhkepeade jaoks sobilikud Iskanderi lühimaaraketid ja korraldab tuumavõimekusega süsteemidega õppusi ja ülelende, ning arvestades, et Venemaa juhtkonna avaldused tuumaheidutuse olulisuse kohta ning Venemaa otsus peatada USAga 2000. aastal sõlmitud plutooniumi utiliseerimise ja haldamise leping on suurendanud muret selle pärast, et Venemaa toetub aina rohkem tuumarelvadele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Venemaa on paigutanud Kaliningradi tuumalõhkepeade jaoks sobilikud Iskanderi lühimaaraketid ja korraldab tuumavõimekusega süsteemidega õppusi ja ülelende, ning arvestades, et Venemaa juhtkonna avaldused tuumaheidutuse olulisuse kohta ning Venemaa otsus peatada USAga 2000. aastal sõlmitud plutooniumi utiliseerimise ja haldamise leping on suurendanud muret selle pärast, et Venemaa toetub aina rohkem tuumarelvadele;

| R. | arvestades, et EL etendab olulist rolli Iraaniga kokku lepitud ühise laiaulatusliku tegevuskava osalisena ning kuulub täisliikmena lepingu rakendamise kontrolli eest vastutavasse ühiskomisjoni; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL etendab olulist rolli Iraaniga kokku lepitud ühise laiaulatusliku tegevuskava osalisena ning kuulub täisliikmena lepingu rakendamise kontrolli eest vastutavasse ühiskomisjoni;

| S. | arvestades, et 9. septembril 2016 korraldas KRDV oma viienda tuumakatsetuse vaid mõned kuud pärast eelmist, 6. jaanuari 2016. aasta katsetust; arvestades, et see katsetus, mis KRDV väitel oli edukas vesinikpommi katsetus, rikub selgelt KRDV rahvusvahelisi kohustusi ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide raames ning kahe Korea 1992. aasta deklaratsiooni Korea poolsaare tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmise kohta, kus on öeldud, et kumbki riik ei valmista tuumarelvi ega hoia neid oma valduses; arvestades, et mis tahes massihävitusrelvade, eriti aga tuumarelvade ning nende kandevahendite levik kujutab ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; arvestades, et KRDV teatas 2003. aastal oma lahkumisest NPTst, on alates 2006. aastast tuumakatsetusi korraldanud ning teatas 2009. aastal ametlikult, et on välja töötanud heidutusotstarbelise tuumarelva, mis tähendab, et KRDVst lähtuv oht tema naabritele Kirde-Aasias ning piirkondlikule ja rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule on suurenenud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 9. septembril 2016 korraldas KRDV oma viienda tuumakatsetuse vaid mõned kuud pärast eelmist, 6. jaanuari 2016. aasta katsetust; arvestades, et see katsetus, mis KRDV väitel oli edukas vesinikpommi katsetus, rikub selgelt KRDV rahvusvahelisi kohustusi ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide raames ning kahe Korea 1992. aasta deklaratsiooni Korea poolsaare tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmise kohta, kus on öeldud, et kumbki riik ei valmista tuumarelvi ega hoia neid oma valduses; arvestades, et mis tahes massihävitusrelvade, eriti aga tuumarelvade ning nende kandevahendite levik kujutab ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; arvestades, et KRDV teatas 2003. aastal oma lahkumisest NPTst, on alates 2006. aastast tuumakatsetusi korraldanud ning teatas 2009. aastal ametlikult, et on välja töötanud heidutusotstarbelise tuumarelva, mis tähendab, et KRDVst lähtuv oht tema naabritele Kirde-Aasias ning piirkondlikule ja rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule on suurenenud;

| T. | arvestades, et 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegias öeldakse, et massihävitusrelvade levik (sh võimalik massihävitusrelvadega võidurelvastumine) on meie julgeolekule suurim võimalik oht ning et EL on pühendunud sellele, et saavutada ülemaailmne ühinemine mitmepoolsete lepingurežiimidega ning samuti lepingute ja nende kontrollisätete tugevdamine; arvestades, et ELi 2016. aasta üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias ei mainita sõnagagi massihävitusrelvi, nende leviku tõkestamist ega relvastuskontrolli; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegias öeldakse, et massihävitusrelvade levik (sh võimalik massihävitusrelvadega võidurelvastumine) on meie julgeolekule suurim võimalik oht ning et EL on pühendunud sellele, et saavutada ülemaailmne ühinemine mitmepoolsete lepingurežiimidega ning samuti lepingute ja nende kontrollisätete tugevdamine; arvestades, et ELi 2016. aasta üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias ei mainita sõnagagi massihävitusrelvi, nende leviku tõkestamist ega relvastuskontrolli;

| U. | arvestades, et kahetsusväärsel kombel ei suutnud EL enne NPT 2015. aasta läbivaatamiskonverentsi tuumadesarmeerimist puudutavas ühises seisukohas kokku leppida, tunnistades esimest korda, et tuumarelvadega seotud tagajärgede asjus väljendati „erinevaid seisukohti“; arvestades, et konverentsil ei suudetud Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsooni loomise piirkondlike jõupingutuste jätkamist puudutavate lahkarvamuste tõttu lõppdokumenti vastu võtta; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kahetsusväärsel kombel ei suutnud EL enne NPT 2015. aasta läbivaatamiskonverentsi tuumadesarmeerimist puudutavas ühises seisukohas kokku leppida, tunnistades esimest korda, et tuumarelvadega seotud tagajärgede asjus väljendati „erinevaid seisukohti“; arvestades, et konverentsil ei suudetud Lähis-Idas massihävitusrelvade vaba tsooni loomise piirkondlike jõupingutuste jätkamist puudutavate lahkarvamuste tõttu lõppdokumenti vastu võtta;

| V. | arvestades, et EL on võtnud endale kohustuse kasutada kõiki oma käsutuses olevaid asjakohaseid vahendeid, et ära hoida, takistada, peatada ja võimaluse korral likvideerida ülemaailmset muret valmistavaid massihävitusrelvade leviku programme, nagu on selgesõnaliselt väljendatud Euroopa Ülemkogus 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud massihävitusrelvade leviku vastases ELi strateegias, ning arvestades, et EL tagas massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi raames massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevate Euroopa eksperdirühmade suurema koostöö; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et EL on võtnud endale kohustuse kasutada kõiki oma käsutuses olevaid asjakohaseid vahendeid, et ära hoida, takistada, peatada ja võimaluse korral likvideerida ülemaailmset muret valmistavaid massihävitusrelvade leviku programme, nagu on selgesõnaliselt väljendatud Euroopa Ülemkogus 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud massihävitusrelvade leviku vastases ELi strateegias, ning arvestades, et EL tagas massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi raames massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevate Euroopa eksperdirühmade suurema koostöö;

| W. | arvestades, et oluline on toetada ja tugevdada kodanikuühiskonna osalemist selles rahvusvahelises protsessis läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et oluline on toetada ja tugevdada kodanikuühiskonna osalemist selles rahvusvahelises protsessis läbipaistval viisil;

| 1. | on sügavalt mures julgeolekukeskkonna halvenemise pärast Euroopa Liidu ümbruses ja ka liidu naabrusest kaugemal, kuna see võib kaasa tuua tuumarelvade taastõusu aktiivseks heidutusvahendiks ning tuumarelvade võimaliku leviku nii riikide osalejate kui ka valitsusväliste osalejate hulgas, ning tõhusate desarmeerimismeetmete ja tuumarelva leviku tõkestamise meetmete puuduliku rakendamise pärast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub kõiki tuumariike üles võtma konkreetseid ajutisi meetmeid tuumarelvaplahvatuste ohu vähendamiseks, sealhulgas vähendades tuumarelvade kasutusvalmidust ja viies need stardipositsioonidelt ladudesse, vähendades tuumarelvade rolli sõjalistes doktriinides ja kiiresti vähendades iga tüüpi tuumarelvade arvu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab sügavat muret keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingu võimalike rikkumiste pärast; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab äärmiselt murettekitavaks suurenenud tuumaohtu, mis tuleneb Venemaa hoiakust ja mõjutab julgeolekut, stabiilsust ja prognoositavust kogu maailmas, ning peab samuti murettekitavaks Venemaa ja NATO suhete halvenemist, sealhulgas keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingu võimalikke rikkumisi ning avaldusi, mis näitavad suuremat valmidust tuumarelvi kasutada ja kavatsusi kaaluda tuumarelvade paigutamist täiendavatele Euroopa aladele; juhib tähelepanu Venemaa sõjaväeõppustele, kus simuleeritakse tuumarelva kasutamist Poola vastu, ning peab äärmiselt murettekitavaks tuumavõimekusega raketisüsteemide Iskander paigutamist Kaliningradi oblastisse, mis piirneb ELi liikmesriikide Poola ja Leeduga; tuletab meelde, et Rahvusvaheline Kohus otsustas 1996. aastal välja antud nõuandvas arvamuses, et kehtivate rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt ei ole võimalik jõuda lõplikule järeldusele selles osas, kas tuumarelvade kasutamine enesekaitseks juhul, kui tegemist on riigi jaoks äärmuslike asjaoludega, on seaduslik või ebaseaduslik; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toetab 2016. aasta tuumajulgeoleku tippkohtumist, tunnistades, et ebaseaduslik tuumamaterjaliga kauplemine ja tuumamaterjali kasutamine kujutab endast ülemaailmsele julgeolekule vahetut ja tõsist ohtu, ning ootab kogu tuumarelvades kasutamiseks sobiva materjali täieliku jälgitavuse ja füüsilise turvamise saavutamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab heameelt selle üle, et ÜRO tähtajata töörühm on lõpule viinud töö, mis aitas edendada mitmepoolseid tuumadesarmeerimise läbirääkimisi vastavalt ÜRO Peaassamblee resolutsioonile 70/33; peab kiiduväärseks koos tähtajata töörühma lõpparuandega (A/71/371) ÜRO Peaassambleele esitatud soovitust, mis võeti 19. augustil 2016 vastu laialdase toetusega ning mille mõte seisneb 2017. aastal kõigile riikidele avatud konverentsi kokkukutsumises, et pidada läbirääkimisi õiguslikult siduva instrumendi üle tuumarelvade keelustamiseks, mis viiks nende täieliku likvideerimiseni; on veendunud, et see tugevdab massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimisega seotud eesmärke ja NPTs sisalduvaid kohustusi ning aitab luua tingimusi ülemaailmse julgeoleku tagamiseks ja tuumarelvavaba maailma saavutamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub ELi liikmesriike üles toetama sellise konverentsi kokkukutsumist 2017. aastal ja konstruktiivselt osalema selle töös ning palub, et kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Federica Mogherini ning Euroopa välisteenistus aitaksid 2017. aasta läbirääkimiskonverentsile konstruktiivselt kaasa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu allakirjutamisest 24. septembril 1996 on möödunud 20 aastat, ning toonitab, et üldine, rahvusvaheliselt ja tulemuslikult kontrollitav katseplahvatuste keelustamise leping on kõige tõhusam viis keelustada tuumarelvakatsetused ja muud tuumaplahvatused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu II lisas loetletud ülejäänud riigid, kes peavad lepingu jõustumiseks selle ratifitseerima, allkirjastaksid ja/või ratifitseeriksid lepingu kiiremas korras, et see ülitähtis rahvusvaheline instrument viivitamatult täielikult õigusjõuliseks muutuks; peab sellega seoses kiiduväärseks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2310 (2016) vastuvõtmist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab tunnustust Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistavale komisjonile, kes on saavutanud arvestatavaid edusamme tõhusa rahvusvahelise jälgimissüsteemi väljatöötamisel ja käitamisel, mis aitab isegi juhul, kui leping ei jõustu, kaasa piirkondlikule stabiilsusele, sest tegemist on arvestatava usaldust suurendava meetmega, mis toetab tuumarelva leviku tõkestamist ja desarmeerimist ning on riikidele kasulik ka teadus- ja tsiviilvaldkonnas; väljendab veendumust, et jälgimissüsteemi toimimise jätkamiseks toetub Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistav komisjon ka edaspidi riikide rahastamisele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | taunib asjaolu, et vastupidiselt loodetule on tuumariikide strateegilises planeerimises hakatud uuesti tuumarelvadega rohkem arvestama; nõuab dialoogi süvendamist kõikide tuumariikidega, et viia ellu ühine tegevuskava tuumalõhkepeade varude järkjärguliseks vähendamiseks; toetab eriti meetmeid, mida USA ja Venemaa on võtnud oma paigutatud tuumarelvade arvu vähendamiseks vastavalt uuele START-lepingule; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kahetseb, et pärast uue START-lepingu jõustumist 2011. aastal ei ole peetud edasisi läbirääkimisi nii paigutatud kui ka paigutamata tuumalõhkepeade hädavajaliku vähendamise üle, sealhulgas, nagu USA ja Venemaa vahel varem kokku lepitud, substrateegilisteks või mittestrateegilisteks loetavate lühimaa- ja taktikaliste tuumarelvade vähendamise ja likvideerimise meetmete üle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnistab, et lühimaa-, taktikaliste ja substrateegilisteks loetavate tuumarelvade lõhkepeade vastastikune ja üheaegne eemaldamine Euroopa territooriumilt aitaks luua tingimusi uute tuumarelvavabade tsoonide moodustamiseks ning soodustada seega NPTs sisalduvate tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise kohustuste täitmist, luues samal ajal pretsedendi edasiseks tuumadesarmeerimiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnustab tuumarelvavabade tsoonide loomist kui positiivset sammu tuumarelvadeta maailma poole; on sellega seoses seisukohal, et tuumarelvavaba tsooni loomine Lähis-Idas vabatahtlikult sõlmitud kokkulepete põhjal on selles piirkonnas püsiva ja kõikehõlmava rahu saavutamiseks äärmiselt tähtis; peab sellega seoses äärmiselt pettumustvalmistavaks, et NPTs ette nähtud 2012. aasta konverentsi Lähis-Idas massihävitusrelvavaba tsooni loomise kohta ei suudetudki korraldada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toetab edasisi pingutusi Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) volituste suurendamiseks, sealhulgas IAEA kaitsemeetmete lepingute lisaprotokollide üldist kohaldamist ja teisi samme usaldust suurendavate meetmete väljatöötamiseks; püüab tagada IAEA-le piisavate vahendite eraldamist, et ta saaks täita oma äärmiselt tähtsaid volitusi tuumategevuse ohutuks muutmisel; nõuab edusamme NPT ettevalmistuskomitee 2017. aasta kohtumistel ja 2018. aastal toimuval kõrgetasemelisel tuumadesarmeerimise konverentsil; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tervitab P5+1 riikide ja Iraani vahel Iraani tuumakavade üle saavutatud kokkulepet ning kutsub kumbagi poolt üles koostööd jätkama, et tagada ühise laiaulatusliku tegevuskava täielik elluviimine; on veendunud, et ühine laiaulatuslik tegevuskava, mida tuntakse ka Iraani tuumakokkuleppena, oli mitmepoolse ja eriti Euroopa diplomaatia märkimisväärne saavutus, mis peaks võimaldama ELi ja Iraani suhteid märgatavalt parandada ning edendama ka kogu piirkonna stabiilsust; usub, et kõik pooled on nüüd vastutavad kokkuleppe range ja täieliku elluviimise tagamise eest; väljendab heameelt seoses ühiskomisjoni moodustamisega, kuhu kuuluvad Iraani esindajad ja E3/EL+3 riikide rühm (Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid) ning kõrge esindaja ja komisjoni asepresident; toetab igati kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti ühise laiaulatusliku tegevuskava raames loodud ühiskomisjoni koordinaatori rollis ning usub, et ühise laiaulatusliku tegevuskava range ja täielik elluviimine on jätkuvalt ülitähtis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mõistab hukka KRDV hiljutised tuumakatsetused ning asjaolu, et riik on tagasi lükanud mitu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni, sealhulgas kõige viimase, mis võeti vastu 2. märtsil 2016 (2070); nõuab tungivalt, et KRDV hoiduks edasisest provokatiivsest tegevusest, lõpetades täielikult, kontrollitavalt ja pöördumatult kõik oma käimasolevad tuuma- ja ballistiliste rakettide programmid, lõpetaks kogu nendega seotud tegevuse, hakkaks viivitamatult täitma kõiki oma rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu ja IAEA juhatajate nõukogu resolutsioone ning teisi rahvusvahelisi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise norme, ning naaseks läbirääkimistelaua taha; kutsub KRDVd üles viivitamatult allkirjastama ja ratifitseerima tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut; kinnitab soovi leida KRDV tuumaküsimusele diplomaatiline ja poliitiline lahendus ning toetab kuuepoolsete kõneluste jätkamist; nõuab tungivalt, et Hiina avaldaks KRDV-le suuremat survet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt seoses massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslite lisamisega ELi kokkulepetesse kolmandate riikidega ja tegevuskavadesse; märgib, et selliseid meetmeid peavad rakendama eranditult kõik ELi partnerriigid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt seoses ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia esitamisega ning nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus järelmeetmena ajakohastaks ja laiendaks 2003. aasta massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat ja 2009. aasta uusi tegevussuundi, võttes arvesse eespool kirjeldatud teemasid ja probleeme, et EList saaks tuumadesarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute tugevdamisel ja edendamisel kandev jõud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt seoses nende teemade regulaarse käsitlemisega massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumi ning muude kodanikuühiskonna organisatsioonide ja eksperdirühmade kaudu ning palub massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi konsortsiumil, mida juhib ELi peanõunik ja erisaadik tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimuses, laiendada oma tegevusvälja ja käsitleda ka desarmeerimisküsimusi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liikmesriikidele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile, desarmeerimisküsimustega tegelevale ÜRO ülemvolinikule, Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsioonile, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektorile ning ÜRO Julgeolekunõukogu viie alalise liikmesriigi parlamentidele. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 97.

(2)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 77.

(3)  ELT L 196, 24.7.2012, lk 67.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/208 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/208

---

P8_TA(2016)0425

Euroopa vabatahtlik teenistus

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon Euroopa vabatahtliku teenistuse ja Euroopas vabatahtliku tegevuse edendamise kohta (2016/2872(RSP))

(2018/C 215/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsust kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsust kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „ELi poliitikat ja vabatahtlikku tegevust käsitlev teatis: piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis“ (COM(2011)0568), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „ELi poliitikat ja vabatahtlikku tegevust käsitlev teatis: piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamine ja edendamine ELis“ (COM(2011)0568),

| — | võttes arvesse ühenduse „EYV 2011 Alliance“ (Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ühendus) Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitilist tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühenduse „EYV 2011 Alliance“ (Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 ühendus) Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitilist tegevuskava,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni vabatahtliku tegevuse kohta Euroopas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni vabatahtliku tegevuse kohta Euroopas (3),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) vabatahtliku töö hindamise käsiraamatus (2011) esitatud vabatahtliku töö määratlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) vabatahtliku töö hindamise käsiraamatus (2011) esitatud vabatahtliku töö määratlust,

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamise ja edendamise kohta ELis (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni piiriülese vabatahtliku tegevuse tunnustamise ja edendamise kohta ELis (4),

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vabatahtliku tegevuse osatähtsuse kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vabatahtliku tegevuse osatähtsuse kohta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel (5),

| — | võttes arvesse vabatahtlike õiguste ja kohustuste Euroopa hartat (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vabatahtlike õiguste ja kohustuste Euroopa hartat (6),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust vabatahtliku tegevuse ja Euroopa vabatahtliku teenistuse kohta (O-000107/2016 – B8-1803/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust vabatahtliku tegevuse ja Euroopa vabatahtliku teenistuse kohta (O-000107/2016 – B8-1803/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | tuletades meelde, et 2016. aastal tähistab Euroopa vabatahtlik teenistus oma loomise 20. aastapäeva ning et 20 tegevusaasta jooksul on toetatud 100 000 vabatahtlikku; |
| --- | --- |

A.

tuletades meelde, et 2016. aastal tähistab Euroopa vabatahtlik teenistus oma loomise 20. aastapäeva ning et 20 tegevusaasta jooksul on toetatud 100 000 vabatahtlikku;

| B. | toonitades, et Euroopa Parlamendi tugeval toel toimunud Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta (2011) andis suure poliitilise võimaluse rõhutada Euroopas vabatahtliku tegevuse lisaväärtust, ning et nüüd, kui sellest on möödunud viis aastat, peaks Euroopa Parlament vaagima, milline on olnud Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta (2011) lisaväärtuslik mõju poliitika arengule ning kuidas on vabatahtlik tegevus kinnistunud Euroopa tähtsamates programmides, näiteks programmis „Erasmus+“, ja Euroopa vabatahtlikus teenistuses; |
| --- | --- |

B.

toonitades, et Euroopa Parlamendi tugeval toel toimunud Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta (2011) andis suure poliitilise võimaluse rõhutada Euroopas vabatahtliku tegevuse lisaväärtust, ning et nüüd, kui sellest on möödunud viis aastat, peaks Euroopa Parlament vaagima, milline on olnud Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta (2011) lisaväärtuslik mõju poliitika arengule ning kuidas on vabatahtlik tegevus kinnistunud Euroopa tähtsamates programmides, näiteks programmis „Erasmus+“, ja Euroopa vabatahtlikus teenistuses;

| C. | tuletades meelde, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 andis kogu Euroopas tõuke ja raamistiku paljude vabatahtliku tegevuse riiklike ja õiguslike raamistike loomiseks ja/või läbivaatamiseks; rõhutades teisalt, et Euroopas puudub endiselt kooskõlastatud vabatahtliku tegevuse poliitika ja sellega seonduv ELi institutsioonide ühtne kontaktpunkt; |
| --- | --- |

C.

tuletades meelde, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 andis kogu Euroopas tõuke ja raamistiku paljude vabatahtliku tegevuse riiklike ja õiguslike raamistike loomiseks ja/või läbivaatamiseks; rõhutades teisalt, et Euroopas puudub endiselt kooskõlastatud vabatahtliku tegevuse poliitika ja sellega seonduv ELi institutsioonide ühtne kontaktpunkt;

| D. | tuletades meelde, et vabatahtlikku tegevust arendab inimene omal vabal tahtel, omal valikul ja omadel kaalutlustel, püüdmata saada rahalist kasu; toonitades, et vabatahtlikku tegevust võib nimetada solidaarsuse teekonnaks ning et see on üks inim-, sotsiaal- ja keskkonnavajaduste ning -probleemidega tegelemise mooduseid; |
| --- | --- |

D.

tuletades meelde, et vabatahtlikku tegevust arendab inimene omal vabal tahtel, omal valikul ja omadel kaalutlustel, püüdmata saada rahalist kasu; toonitades, et vabatahtlikku tegevust võib nimetada solidaarsuse teekonnaks ning et see on üks inim-, sotsiaal- ja keskkonnavajaduste ning -probleemidega tegelemise mooduseid;

| E. | arvestades, et vabatahtlik tegevus on kodanikuaktiivsuse ja demokraatia ning inimese isikliku arengu tähtis tegur, milles väljenduvad sellised euroopalikud väärtused nagu solidaarsus ja mittediskrimineerimine, ning arvestades, et vabatahtlik tegevus aitab tugevdada ka osalusdemokraatiat ja edendada inimõigusi nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool liitu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vabatahtlik tegevus on kodanikuaktiivsuse ja demokraatia ning inimese isikliku arengu tähtis tegur, milles väljenduvad sellised euroopalikud väärtused nagu solidaarsus ja mittediskrimineerimine, ning arvestades, et vabatahtlik tegevus aitab tugevdada ka osalusdemokraatiat ja edendada inimõigusi nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool liitu;

| F. | rõhutades, et vabatahtlik tegevus on väärtuslik ja tähtis kui üks nähtavamaid solidaarsuse väljendusvorme, millega edendatakse ja soodustatakse sotsiaalset kaasatust, luuakse sotsiaalset kapitali ning avaldatakse ühiskonnale ümberkujundavat mõju, ning et vabatahtlik tegevus aitab arendada edukat kodanikuühiskonda, mis võib ühistele probleemidele anda loovaid ja innovatiivseid lahendusi, ning aitab kaasa majanduskasvule, ja et sellisena väärib see eraldi ja eesmärgipärast mõõtmist nii majandusliku kui ka sotsiaalse kapitali seisukohast; |
| --- | --- |

F.

rõhutades, et vabatahtlik tegevus on väärtuslik ja tähtis kui üks nähtavamaid solidaarsuse väljendusvorme, millega edendatakse ja soodustatakse sotsiaalset kaasatust, luuakse sotsiaalset kapitali ning avaldatakse ühiskonnale ümberkujundavat mõju, ning et vabatahtlik tegevus aitab arendada edukat kodanikuühiskonda, mis võib ühistele probleemidele anda loovaid ja innovatiivseid lahendusi, ning aitab kaasa majanduskasvule, ja et sellisena väärib see eraldi ja eesmärgipärast mõõtmist nii majandusliku kui ka sotsiaalse kapitali seisukohast;

| G. | tuletades meelde, et toetav keskkond ülimalt tähtis tegur, mis aitab tagada rohkemate Euroopa kodanike osalemise vabatahtlikus tegevuses, mis omakorda kindlustab vabatahtliku tegevuse taristu, sealhulgas vabatahtlikke koondavate organisatsioonide õiglase rahastamise vabatahtlike ja vabatahtliku tegevuse hüvanguks; |
| --- | --- |

G.

tuletades meelde, et toetav keskkond ülimalt tähtis tegur, mis aitab tagada rohkemate Euroopa kodanike osalemise vabatahtlikus tegevuses, mis omakorda kindlustab vabatahtliku tegevuse taristu, sealhulgas vabatahtlikke koondavate organisatsioonide õiglase rahastamise vabatahtlike ja vabatahtliku tegevuse hüvanguks;

| H. | toonitades, et vabatahtlik tegevus eeldab toetusmehhanismide ja/või asjakohaste organisatsiooniliste struktuuride kombinatsiooni, milles määratakse kindlaks vabatahtlike ja vabatahtliku tegevuse õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

H.

toonitades, et vabatahtlik tegevus eeldab toetusmehhanismide ja/või asjakohaste organisatsiooniliste struktuuride kombinatsiooni, milles määratakse kindlaks vabatahtlike ja vabatahtliku tegevuse õigused ja kohustused;

| I. | rõhutades, et kõigil inimestel on õigus võrdselt kasutada vabatahtliku tegevuse võimalusi ja saada kaitset mis tahes diskrimineerimise eest ning et kõikidele inimestele tuleks anda õigus ühitada vabatahtlikku tegevust oma era- ja tööeluga, et võimaldada neile vabatahtlikus tegevuses teatavat paindlikkust; |
| --- | --- |

I.

rõhutades, et kõigil inimestel on õigus võrdselt kasutada vabatahtliku tegevuse võimalusi ja saada kaitset mis tahes diskrimineerimise eest ning et kõikidele inimestele tuleks anda õigus ühitada vabatahtlikku tegevust oma era- ja tööeluga, et võimaldada neile vabatahtlikus tegevuses teatavat paindlikkust;

| J. | toonitades, et vabatahtliku tegevuse sotsiaalse ja majandusliku väärtuse tunnustamine on ülimalt tähtis ka selleks, et soodustada kohaste stiimulite andmist kõikidele huvirühmadele ning suurendada sellega vabatahtliku tegevuse kvantiteeti, kvaliteeti ja mõju; |
| --- | --- |

J.

toonitades, et vabatahtliku tegevuse sotsiaalse ja majandusliku väärtuse tunnustamine on ülimalt tähtis ka selleks, et soodustada kohaste stiimulite andmist kõikidele huvirühmadele ning suurendada sellega vabatahtliku tegevuse kvantiteeti, kvaliteeti ja mõju;

| K. | tuletades meelde „Euroopa vabatahtliku tegevuse pealinna“ konkurssi, mille kaudu tunnustatakse Euroopa kohalike omavalitsuste saavutusi oma piirkonna vabatahtlike tegevuse väärtustamisel ja toetamisel; |
| --- | --- |

K.

tuletades meelde „Euroopa vabatahtliku tegevuse pealinna“ konkurssi, mille kaudu tunnustatakse Euroopa kohalike omavalitsuste saavutusi oma piirkonna vabatahtlike tegevuse väärtustamisel ja toetamisel;

| L. | rõhutades, et uue programmi „Erasmus+“ raames pakutakse jätkuvalt võimalusi rahastada ja toetada vabatahtliku tegevuse projekte, eelkõige Euroopa vabatahtliku teenistuse programmi kaudu, ning et Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO) on avanud programmi ELi humanitaarabi vallas tegutsevatele vabatahtlikele, et anda praktilist toetust humanitaarabiprojektidele; tunnistades, et ELi uue mitmeaastase finantsraamistikuga (2014–2020) tagati vabatahtlikule tegevusele teatavad ELi rahalised vahendid, eelkõige programmi „Kodanike Euroopa“ kaudu, mida praegu juhib rände ja siseasjade peadirektoraat (HOME), ning et seega jäi vabatahtlik tegevus prioriteetseks valdkonnaks; märkides samas, et vabatahtlike organisatsioonide juurdepääs muudele suurtele ELi fondidele, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, on endiselt väga piiratud; |
| --- | --- |

L.

rõhutades, et uue programmi „Erasmus+“ raames pakutakse jätkuvalt võimalusi rahastada ja toetada vabatahtliku tegevuse projekte, eelkõige Euroopa vabatahtliku teenistuse programmi kaudu, ning et Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO) on avanud programmi ELi humanitaarabi vallas tegutsevatele vabatahtlikele, et anda praktilist toetust humanitaarabiprojektidele; tunnistades, et ELi uue mitmeaastase finantsraamistikuga (2014–2020) tagati vabatahtlikule tegevusele teatavad ELi rahalised vahendid, eelkõige programmi „Kodanike Euroopa“ kaudu, mida praegu juhib rände ja siseasjade peadirektoraat (HOME), ning et seega jäi vabatahtlik tegevus prioriteetseks valdkonnaks; märkides samas, et vabatahtlike organisatsioonide juurdepääs muudele suurtele ELi fondidele, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, on endiselt väga piiratud;

| M. | tuletades meelde, et ELi reageerimine praegusele pagulaskriisile näitab ilmekalt ja sümboliseerib nähtavalt vabatahtlike tegevuse tähtsust ning seda, kuidas vabatahtlikud kehastavad Euroopa väärtusi, aitavad suurendada vastupanuvõimet ning on valmis pakkuma paindlikke ja pragmaatilisi lahendusi ühistele probleemidele; |
| --- | --- |

M.

tuletades meelde, et ELi reageerimine praegusele pagulaskriisile näitab ilmekalt ja sümboliseerib nähtavalt vabatahtlike tegevuse tähtsust ning seda, kuidas vabatahtlikud kehastavad Euroopa väärtusi, aitavad suurendada vastupanuvõimet ning on valmis pakkuma paindlikke ja pragmaatilisi lahendusi ühistele probleemidele;

| 1. | tunnistab, et vabatahtlik tegevus on solidaarsuse, vabaduse ja vastutuse väljendusvorm, mis aitab tugevdada kodanikuaktiivsust ja inimese isiklikku arengut, ning on sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvuse, samuti koolituse ja hariduse ning kultuuridevahelise dialoogi oluline vahend, mis ühtlasi aitab mõjukalt kaasa Euroopa väärtuste levitamisele; rõhutab, et ka kolmandate riikidega tehtavas vabatahtlikus töös tunnistatakse selle kasulikkust strateegilise vahendina, mis aitab edendada vastastikust mõistmist ja kultuuridevahelisi suhteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, kui tähtis on luua Euroopa vabatahtliku tegevuse raamistik, millega määrataks kindlaks vabatahtlike ja vabatahtliku tegevuse õiguste ja kohustustega ning hõlbustataks liikuvust ja oskuste tunnustamist; soovitab liikmesriikidel, kellel tuleb veel vabatahtlike tegevuse õigusraamistik kindlaks määrata, järgida Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitilises tegevuskavas sisalduvaid soovitusi ning vabatahtlike õiguste ja kohustuste Euroopa hartat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub liikmesriike üles rakendama nõukogu 2012. aasta soovituse kohaselt konkreetseid valideerimisprotsesse, et tagada oskuste ja kvalifikatsioonide parem mõistmine ja võrreldavus; nõuab, et kõigis Euroopa oskuste passi ja Europassi tulevastes algatustes tähtsustataks vabatahtlikku tegevust rohkem informaalse ja mitteformaalse õppena; tuletab meelde, et vabatahtlik tegevus aitab inimestel omandada oskusi ja pädevusi, mis hõlbustavad nende pääsu tööturule; rõhutab, et vabatahtlikke ei tohiks kunagi käsitada ega kasutada asendustööjõuna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et Euroopas osaleb vabatahtlikus tegevuses ligi 100 miljonit igas vanuses kodanikku ja nende tööga luuakse umbes 5 % Euroopa SKP-st; kutsub komisjoni üles tähtsustama vabatahtlike tööga loodavate toodete ja teenuste majanduslikku väärtust vabatahtlike-kesksema poliitika kujundamise kaudu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | leiab, et vabatahtlikuks tegevuseks kasutatud aja ELi toetuste saamiseks kaasrahastamiskõlblikuks lugemist, mille kohta komisjon uue finantsmääruse eelnõus hiljuti ettepaneku tegi, tuleb toetada ja rakendama hakata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub Eurostati üles liikmesriike selles asjas toetama, et tagada Euroopas võrreldavate andmete kogumine ning töötada vabatahtliku tegevuse sotsiaalse mõju hindamiseks välja kogu ELi hõlmavad näitajad ja vastava metoodika; nõuab, et liikmesriigid võtaksid kasutusele süsteemi, mille on vabatahtliku tegevuse majandusliku väärtuse hindamiseks välja töötanud Rahvusvaheline Tööorganisatsioon; |
| --- | --- |

6.

| 7. | soovitab liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, luua oma vajaduste kohaselt rahastatud vabatahtliku teenistuse süsteemid ning teha paremini kättesaadavaks teabe vabatahtliku tegevuse võimaluste kohta riigi ja kohalikul tasandil, eelkõige juba toimivate teabevõrgustike ja omavahelise teabevahetuse kaudu, samuti luua riigi tasandil kodanikuteenistuse keskused, mis propageeriksid igas vanuses inimeste seas ka rahvusvahelise vabatahtliku tegevuse võimalusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles soodustama paremini koordineeritud Euroopa vabatahtliku tegevuse poliitika väljaarendamist, milleks tuleks komisjoni juures luua ühtne kontaktpunkt, mis aitaks üksikuid algatusi ja programme omavahel seostada ning vabatahtliku tegevuse programmide kättesaadavust parandada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil läbi viia uuringu riikide vabatahtliku teenistuse süsteemide kohta, samuti kodanikuteenistuse ja solidaarsuskorpuse kohta ning potentsiaalsete vabatahtlike praeguste tegutsemistingimuste kohta liikmesriikides, et hõlbustada vastastikust mõistmist ja heade tavade levitamist ning võimalust luua lisaks olemasolevatele vabatahtliku tegevuse võimalustele Euroopa kodanikuteenistus – seda kõike ELi kodakondsuse edendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | võtab teadmiseks komisjoni idee hakata Euroopa noorte vabatahtliku tegevuse uue algatusena teoks tegema nn ELi solidaarsuskorpuse loomist; palub komisjonil hinnata selle algatuse lisaväärtust, et toetada tööd, mida kodanikuühiskond on juba teinud, ning tagada vabatahtlike organisatsioonide kaasamine selle algatuse kavandamisse; toonitab lisaks, et vaja on tagada, et selle algatuse rakendamine ei ohustaks juba teistele programmidele eraldatud eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toetab komisjoni ja liikmesriike Euroopa vabatahtliku teenistuse loomise 20. aastapäeva tähistamises; rõhutab, et Euroopa vabatahtliku teenistuse programm toob kasu nii selles osalevatele üksikisikutele ja organisatsioonidele kui ka ühiskonnale tervikuna ning et Euroopa vabatahtlik teenistus peaks tugevdama programmi „Erasmus+“ kodanikuosaluse mõõdet; rõhutab, kui tähtis on propageerida Euroopa vabatahtlikku teenistust kõikidele noortele, eelkõige nendele, kellel veel puudub huvi vabatahtliku tegevuse ja liikuvuse vastu, tekitades sellega motivatsiooni ja soodustades hoiaku muutumist, jätmata sealjuures tähelepanuta vanemaid põlvkondi, sest nemad võivad anda oma olulise panuse näiteks mentoritena; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles propageerima oma haridus- ja akadeemilistes süsteemides Euroopa vabatahtlikku teenistust kui vahendit, mis aitab nooremas põlvkonnas kasvatada solidaarsust ja valmidust osaleda ühiskondlikus tegevuses; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et Euroopa vabatahtliku teenistuse aluseks on kvaliteetse vabatahtliku tegevuse pakkumised ning teenistus järgib vabatahtliku tegevuse hartat ja õpiliikuvust käsitleva kvaliteediharta põhimõtteid ning et teenistus peaks põhinema struktuuril, mis innustab vabatahtliku tegevuse organisatsioone hakkama vastuvõtvateks organisatsioonideks, pakkudes neile selleks piisavat rahastust ja koolitust ning tugevdades samal ajal koordineerivate organisatsioonide rolli, kes toetavad arvukaid vastuvõtvaid organisatsioone näiteks halduse ja koolituse osas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et Euroopa vabatahtlik teenistus peaks võimaldama kiiret ja lihtsat juurdepääsu programmile, ning nõuab seetõttu selle praeguse taotluste esitamise süsteemi lihtsustamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab vajadust tugevdada järelmeetmeid ja kohalikku mõõdet pärast välismaal saadud vabatahtliku tegevuse kogemust – pakkuda toetust mitte üksnes enne välismaale minekut, vaid ka pärast sealt naasmist, vabatahtlikule tegevusele järgneva orientatsiooni- ja integratsioonikoolituse vormis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi asutusi üles tegema vabatahtlike organisatsioonidele ja võrgustikele, eelkõige väikestele ja piiratud vahenditega organisatsioonidele kättesaadavaks rahalised vahendid, mis vastaksid nende vajadustele, lihtsustama nende jaoks haldustoiminguid ning võimaldama neile maksusoodustusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et kogu protsessi vältel tuleks pakkuda kvaliteetset mentorlust – vastutustundlikult juhtida vabatahtlikku tegevust ja teadvustada vabatahtlikele nende endi vastutust organisatsioonis ja kogukonnas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjonil parandada ja teisendada kommunikatsioonistrateegiat Euroopa vabatahtliku teenistuse kohta, rõhutades vabatahtliku tegevuse sotsiaalset, inimlikku ja ühiskondlikku väärtust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab aktiivsena vananemise tähtsust vabatahtlikus tegevuses ja toonitab nii noorte kui ka vanemate kodanike rolli Euroopa ühiskondlikus tegevuses, lähtudes vabatahtliku tegevuse Euroopa aastast (2011) ning aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aastast (2012) saadud hoost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  ELT L 17, 22.1.2010, lk 43.

(2)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0549.

(4)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 14.

(5)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 9.

(6)  http://ec.europa.eu/citizenship/pdf/volunteering_charter_en.pdf

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/212

---

P8_TA(2016)0426

ELi noorsoostrateegia 2013–2015

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon ELi noorsoostrateegia (2013–2015) hindamise kohta (2015/2351(INI))

(2018/C 215/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, ning eelkõige selle artikleid 14, 15, 21, 24 ja 32, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, ning eelkõige selle artikleid 14, 15, 21, 24 ja 32,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (1),

| — | võttes arvesse nõukogu resolutsiooni Euroopa Liidu noorte töökava (2016–2018) kohta (2) ja nõukogu 20. mai 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu noorte töökava (2014–2015) kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu resolutsiooni Euroopa Liidu noorte töökava (2016–2018) kohta (2) ja nõukogu 20. mai 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu noorte töökava (2014–2015) kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 7.–8. veebruari 2013. aasta järeldusi noorte tööhõive algatuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 7.–8. veebruari 2013. aasta järeldusi noorte tööhõive algatuse kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020“) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020“) (7),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Erasmus+ ja teiste vahendite kohta liikuvuse edendamiseks kutsehariduses ja -koolituses: pidevõppe lähenemisviis (8),

| — | võttes arvesse ELi haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta mitteametlikul kohtumisel Pariisis vastu võetud Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta mitteametlikul kohtumisel Pariisis vastu võetud Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu,

| — | võttes arvesse nõukogus 23. novembril 2015. aastal vastu võetud nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruannet Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus 23. novembril 2015. aastal vastu võetud nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruannet Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2015. aasta teatist „Kavand: nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta“ (COM(2015)0429) ja komisjoni teatisele lisatud komisjoni töödokumente „Avatud koordinatsiooni meetodi kasutamise tulemused noortevaldkonnas, erilise tähelepanuga teisel tsüklil (2013-2015)“ (SWD(2015)0168) ja „Noorte olukord ELis“ (SWD(2015)0169), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2015. aasta teatist „Kavand: nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta“ (COM(2015)0429) ja komisjoni teatisele lisatud komisjoni töödokumente „Avatud koordinatsiooni meetodi kasutamise tulemused noortevaldkonnas, erilise tähelepanuga teisel tsüklil (2013-2015)“ (SWD(2015)0168) ja „Noorte olukord ELis“ (SWD(2015)0169),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2015. aasta teatist „Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruande projekt hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta. Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid“ (COM(2015)0408), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2015. aasta teatist „Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruande projekt hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta. Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid“ (COM(2015)0408),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni ELi noorsoostrateegia rakendamise kohta 2010–2012 (9) ja 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi noorsoostrateegia: investeerimise ja mobiliseerimise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni ELi noorsoostrateegia rakendamise kohta 2010–2012 (9) ja 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi noorsoostrateegia: investeerimise ja mobiliseerimise kohta (10),

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides (11),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (12),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Bologna protsessi rakendamise järelmeetmete kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Bologna protsessi rakendamise järelmeetmete kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi avaldatud noortepoliitika variaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi avaldatud noortepoliitika variaruannet,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A8-0250/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A8-0250/2016),

| A. | arvestades, et noored peaksid olema aktiivselt kaasatud kogu noortepoliitika kavandamisse, väljatöötamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et noored peaksid olema aktiivselt kaasatud kogu noortepoliitika kavandamisse, väljatöötamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse;

| B. | arvestades, et kohaliku, piirkondliku, riigi ja ELi tasandi majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika asjakohasema, tõhusama ja parema koordineerimise ning sihtotstarbelisema kasutamise abil tuleks noori aidata nende praeguste äärmiselt tõsiste probleemide lahendamisel ja tulevikus nende ees seisvate väljakutsetega hakkama saama, ning neile tuleks selleks anda suurem mõjuvõim; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kohaliku, piirkondliku, riigi ja ELi tasandi majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika asjakohasema, tõhusama ja parema koordineerimise ning sihtotstarbelisema kasutamise abil tuleks noori aidata nende praeguste äärmiselt tõsiste probleemide lahendamisel ja tulevikus nende ees seisvate väljakutsetega hakkama saama, ning neile tuleks selleks anda suurem mõjuvõim;

| C. | arvestades, et tuleb tõhustada noortepoliitika süvalaiendamist, valdkondadevahelist koostööd, sotsiaalseid meetmeid ELis ja sünergiat Euroopa noorsoostrateegia ja muude Euroopa strateegiate vahel, nagu need, mis puudutavad haridust, koolitust, tervishoidu ning tööhõivet, et tagada tõsiste majanduslike, tööhõive- ja sotsiaalsete probleemidega silmitsi seisvate noorte olukorra ja vajaduste tulemuslik arvesse võtmine poliitika kujundamisel praegu ja edaspidi, ning et noorteorganisatsioonide osalemine poliitika kujundamises on erakordselt oluline; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tuleb tõhustada noortepoliitika süvalaiendamist, valdkondadevahelist koostööd, sotsiaalseid meetmeid ELis ja sünergiat Euroopa noorsoostrateegia ja muude Euroopa strateegiate vahel, nagu need, mis puudutavad haridust, koolitust, tervishoidu ning tööhõivet, et tagada tõsiste majanduslike, tööhõive- ja sotsiaalsete probleemidega silmitsi seisvate noorte olukorra ja vajaduste tulemuslik arvesse võtmine poliitika kujundamisel praegu ja edaspidi, ning et noorteorganisatsioonide osalemine poliitika kujundamises on erakordselt oluline;

| D. | arvestades, et noortevaldkonnas kohaldatakse avatud koordinatsiooni meetodit, mis on innustust saanud Euroopa koostööst tööhõive valdkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et noortevaldkonnas kohaldatakse avatud koordinatsiooni meetodit, mis on innustust saanud Euroopa koostööst tööhõive valdkonnas;

| E. | arvestades, et üks programmi „Erasmus+“ üldine eesmärk on aidata kaasa Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) elluviimisele; arvestades, et sellega seoses tuleb tagada noorteorganisatsioonide jaoks juurdepääs uuendatud „Erasmus+“ programmi raames eraldatavatele projektitoetustele ja väikeste projektide toetuskõlblikkuse takistuste kõrvaldamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üks programmi „Erasmus+“ üldine eesmärk on aidata kaasa Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) elluviimisele; arvestades, et sellega seoses tuleb tagada noorteorganisatsioonide jaoks juurdepääs uuendatud „Erasmus+“ programmi raames eraldatavatele projektitoetustele ja väikeste projektide toetuskõlblikkuse takistuste kõrvaldamine;

| F. | arvestades, et ELi noorsoostrateegias (2010–2018) on kaheksa peamist tegevusvaldkonda, milles tuleks teha algatusi – haridus ja koolitus, tööhõive ja ettevõtlus, tervishoid ja heaolu, osalemine, vabatahtlik tegevus, sotsiaalne kaasamine, noored ja maailm ning loovus ja kultuur; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi noorsoostrateegias (2010–2018) on kaheksa peamist tegevusvaldkonda, milles tuleks teha algatusi – haridus ja koolitus, tööhõive ja ettevõtlus, tervishoid ja heaolu, osalemine, vabatahtlik tegevus, sotsiaalne kaasamine, noored ja maailm ning loovus ja kultuur;

| G. | arvestades, et ELi noorsoostrateegia (2010–2018) kolmandas ja viimases kolmeaastases tsüklis seatakse esmatähtsaks ülesandeks kõikide noorte inimeste, eelkõige ebasoodsatest oludest pärit noorte inimeste sotsiaalne kaasamine, suurem osalemine demokraatlikus ja ühiskonnaelus ning tööturule sisenemise lihtsustamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi noorsoostrateegia (2010–2018) kolmandas ja viimases kolmeaastases tsüklis seatakse esmatähtsaks ülesandeks kõikide noorte inimeste, eelkõige ebasoodsatest oludest pärit noorte inimeste sotsiaalne kaasamine, suurem osalemine demokraatlikus ja ühiskonnaelus ning tööturule sisenemise lihtsustamine;

| H. | arvestades, et ELi noorsoostrateegias (2010–2018) rõhutatakse vajadust jätkata poliitikakujundajate ning noorte ja noorteorganisatsioonide vahelist struktuurset dialoogi; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et 57 % ELi noorteorganisatsioonidest on seisukohal, et noorte kogemusi ei võeta noortepoliitika koostamise protsessis arvesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi noorsoostrateegias (2010–2018) rõhutatakse vajadust jätkata poliitikakujundajate ning noorte ja noorteorganisatsioonide vahelist struktuurset dialoogi; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et 57 % ELi noorteorganisatsioonidest on seisukohal, et noorte kogemusi ei võeta noortepoliitika koostamise protsessis arvesse;

| I. | arvestades, et noortepoliitika peaks põhinema õigustel ja toetama kõikide noorte arengut, tagades noorte õiguste ja potentsiaali täitmise ning vältides samal ajal konkreetsete rühmade häbimärgistamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et noortepoliitika peaks põhinema õigustel ja toetama kõikide noorte arengut, tagades noorte õiguste ja potentsiaali täitmise ning vältides samal ajal konkreetsete rühmade häbimärgistamist;

| J. | arvestades, et oluline on rõhutada, et noored on mitmel viisil poliitiliselt aktiivsed, kuid nende osalemine valimistel väheneb; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oluline on rõhutada, et noored on mitmel viisil poliitiliselt aktiivsed, kuid nende osalemine valimistel väheneb;

| K. | arvestades, et oluline on tagada, et kõigil noortel on ligipääs kvaliteetsele – nii formaalsele kui ka mitteformaalsele – haridusele ja koolitusele, kuna tänapäeva Euroopa noorte hulgas on töötuse tase kõrge paljudes liikmesriikides, töökohad on ebakindlad, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk on suurenenud ning tööd ei leia eelkõige madala kvalifikatsiooniga noored, mittetöötavad ja mitteõppivad noored ning erivajadustega noored ja need, kes on pärit ebasoodsamatest sotsiaal-majanduslikest oludest ehk kes kuuluvad etniliste vähemuste, pagulaste, rändajate ja varjupaigataotlejate hulka, keda suurema tõenäosusega tõrjutakse ja kes ei saa tööd; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et oluline on tagada, et kõigil noortel on ligipääs kvaliteetsele – nii formaalsele kui ka mitteformaalsele – haridusele ja koolitusele, kuna tänapäeva Euroopa noorte hulgas on töötuse tase kõrge paljudes liikmesriikides, töökohad on ebakindlad, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk on suurenenud ning tööd ei leia eelkõige madala kvalifikatsiooniga noored, mittetöötavad ja mitteõppivad noored ning erivajadustega noored ja need, kes on pärit ebasoodsamatest sotsiaal-majanduslikest oludest ehk kes kuuluvad etniliste vähemuste, pagulaste, rändajate ja varjupaigataotlejate hulka, keda suurema tõenäosusega tõrjutakse ja kes ei saa tööd;

| L. | arvestades, et jätkuvalt tuleb teha jõupingutusi selleks, et suurendada tööjõus osalemise määra noorte naiste (eelkõige pärast rasedus- ja sünnituspuhkust ning üksikemade puhul) ja noorte rändajate, koolist väljalangenute, madala kvalifikatsiooniga ning puudega noorte ja kõikide diskrimineerimisohus noorte hulgas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et jätkuvalt tuleb teha jõupingutusi selleks, et suurendada tööjõus osalemise määra noorte naiste (eelkõige pärast rasedus- ja sünnituspuhkust ning üksikemade puhul) ja noorte rändajate, koolist väljalangenute, madala kvalifikatsiooniga ning puudega noorte ja kõikide diskrimineerimisohus noorte hulgas;

| M. | arvestades, et haridus ja koolitus võivad aidata noorte sotsiaalse passiivsuse, tõrjutuse ja radikaliseerumise ning tööpuuduse vastu ning aidata suurendada noorte teadlikkust Euroopa Liidu põhiväärtuste olulisusest; arvestades, et vastastikuse austuse loomiseks ja noorte integreerumiseks haridus- ja sotsiaalellu ning eelarvamuste ja sallimatuse vastu võitlemiseks on vaja kultuuride- ja religioonidevahelisi lähenemisi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et haridus ja koolitus võivad aidata noorte sotsiaalse passiivsuse, tõrjutuse ja radikaliseerumise ning tööpuuduse vastu ning aidata suurendada noorte teadlikkust Euroopa Liidu põhiväärtuste olulisusest; arvestades, et vastastikuse austuse loomiseks ja noorte integreerumiseks haridus- ja sotsiaalellu ning eelarvamuste ja sallimatuse vastu võitlemiseks on vaja kultuuride- ja religioonidevahelisi lähenemisi;

| N. | arvestades, et sportliku tegevuse eripära ja selle panus ebakindlas olukorras noorte, eriti pagulaste ja rändajate sotsiaalsesse kaasamisse tähendab, et see aitab saada võitu ksenofoobiast ja rassismist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sportliku tegevuse eripära ja selle panus ebakindlas olukorras noorte, eriti pagulaste ja rändajate sotsiaalsesse kaasamisse tähendab, et see aitab saada võitu ksenofoobiast ja rassismist;

| O. | arvestades, et noored on meie tulevik ja nendesse tuleks suhtuda kui Euroopa ühiskonna tuleviku seisukohast väga suure potentsiaaliga ressurssi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et noored on meie tulevik ja nendesse tuleks suhtuda kui Euroopa ühiskonna tuleviku seisukohast väga suure potentsiaaliga ressurssi;

| P. | arvestades, et ülimalt oluline on lisada soolised aspektid noortepoliitikasse, mille raames võetakse kõikides poliitikaprotsessi etappides arvesse konkreetseid asjaolusid ja probleeme, millega noored naised ja tütarlapsed silmitsi seisavad; arvestades, et konkreetsed sootundlikud meetmed tuleb lisada noortepoliitikasse seoses selliste küsimustega nagu naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vastu võitlemine, seksuaal- ja suhtealane haridus ning soolise võrdõiguslikkuse alane haridus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ülimalt oluline on lisada soolised aspektid noortepoliitikasse, mille raames võetakse kõikides poliitikaprotsessi etappides arvesse konkreetseid asjaolusid ja probleeme, millega noored naised ja tütarlapsed silmitsi seisavad; arvestades, et konkreetsed sootundlikud meetmed tuleb lisada noortepoliitikasse seoses selliste küsimustega nagu naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vastu võitlemine, seksuaal- ja suhtealane haridus ning soolise võrdõiguslikkuse alane haridus;

| Q. | arvestades, et noortepoliitika kujundamisel ja rakendamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata ka selliste noorte vajadustele, kes kannatavad mitmekordse diskrimineerimise all, sealhulgas puudega või vaimse tervise probleemidega noorte ning end LGBTI-inimestena määratlevate noorte vajadustele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et noortepoliitika kujundamisel ja rakendamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata ka selliste noorte vajadustele, kes kannatavad mitmekordse diskrimineerimise all, sealhulgas puudega või vaimse tervise probleemidega noorte ning end LGBTI-inimestena määratlevate noorte vajadustele;

| R. | arvestades, et sotsiaalne kaasatus ja sotsiaalne liikuvus peavad olema Euroopa noorsoostrateegia põhiprioriteedid ning et seetõttu peab see olema suunatud konkreetselt haavatavatest rühmadest pärit noortele, nagu noortele, kes seisavad silmitsi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, isoleeritud maapiirkondadest pärit noortele või nendele, kes kuuluvad tõrjutud kogukondadesse, nagu etnilised vähemused või pagulased ja varjupaigataotlejad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sotsiaalne kaasatus ja sotsiaalne liikuvus peavad olema Euroopa noorsoostrateegia põhiprioriteedid ning et seetõttu peab see olema suunatud konkreetselt haavatavatest rühmadest pärit noortele, nagu noortele, kes seisavad silmitsi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, isoleeritud maapiirkondadest pärit noortele või nendele, kes kuuluvad tõrjutud kogukondadesse, nagu etnilised vähemused või pagulased ja varjupaigataotlejad;

Üldised soovitused

| 1. | tunneb heameelt 15. septembril 2015. aastal esitatud ELi noortearuande üle, mis põhineb komisjoni teatisel Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) (COM(2015)0429) rakendamise kohta ning milles esitati ELi noortestrateegia viimase kolmeaastase tsükli peamised tulemused ja tehti ettepanekuid prioriteetide kohta järgmiseks tsükliks; soovitab ELi, riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel tagada ELi tasandi erinevate noortepoliitikat käsitlevate programmide edukas rakendamine ja koordineerimine ning nendest teavitamine, et reageerida uutele vajadustele, pidades silmas eelseisvaid sotsiaalseid ja haridusalaseid probleeme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab avatud koordinatsiooni meetodit noortepoliitika kujundamisel asjakohaseks, kuid endiselt ebapiisavaks vahendiks ja on arvamusel, et seda tuleb täiendada muude meetmetega; kordab oma nõudmist teha kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil noorteküsimustes tihedamat koostööd ja vahetada parimaid tavasid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid lepiksid kokku selged näitajad ja sihttasemed, et võimaldada tehtud edusammude üle järelevalve teostamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et puudega noorte tööhõivesse kaasamine on vajalik selleks, et nad saaksid elada iseseisvat elu ja olla ühiskonda täielikult integreeritud aktiivsete osalejate ja tõeliste panustajatena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab struktuurse dialoogi kui noorte, sh nii noorteorganisatsioonide kui ka organiseerumata noorte nende tegelikest vajadustest lähtuva kaasamise viisi tähtsust toonitab sellega seoses vajadust suurendada ja parandada protsessi teavitustegevust, nähtavust ja kvaliteeti, pöörates erilist tähelepanu haavatavate ja tõrjutud rühmade kaasamisele, et noortepoliitikat kõikidel tasanditel tulemuslikumalt arendada, rakendada ja hinnata ning edendada noorte kodanikuaktiivsust; nõuab, et järgmises noortevaldkonna koostööraamistikus tugevdataks struktureeritud dialoogi kui noortele suunatud kvaliteetset osalusvahendit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu ELi noorsoostrateegia (2013–2015) teise tsükli mõjule, rõhutades, kui tähtis on hästikohandatav lähenemisviis noortepoliitikale koos sektoriülese ja mitmetasandilise kaasamisega; väärtustab sellega seoses struktureeritud dialoogi noorteorganisatsioonidega; palub komisjonil ja liikmesriikidel parandada noorte juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ning tööhõivele; tuletab meelde ELi noorsoostrateegias edendatavat kaheksat tegevusvaldkonda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab ELi noorsoostrateegia tähtsust, pidades silmas ELi murettekitavalt kõrget noorte töötust, mittetöötavate ja mitteõppivate noorte kõrget ja tugevalt erinevat protsendimäära ning noorte vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleeme; rõhutab, et uus tsükkel (2016–2018) peaks aitama kaasa ELi noorsoostrateegia kahe eesmärgi saavutamisele, selle nimel tuvastades ja kõrvaldades selliseid noorte töötuse põhjuseid nagu haridussüsteemist varakult lahkumine, toetades noorte ettevõtlust, investeerides tööturu võimaluste, vajaduste ja arengutega arvestavasse haridusse, praktikasse, õpipoisiõppesse ja kutseõppesse ning lihtsustades tööturule üleminekut meetmete abil, millega tagatakse haridusprogrammide, tööhõivepoliitika ja tööturu nõudmiste parem kooskõlastamine; juhib tähelepanu sellele, et noortegarantii rakendamisel tuleb toetada tööturu osalejaid, tagamaks, et hiljemalt neli kuud pärast koolist lahkumist noored kas töötavad, omandavad haridust või osalevad kutseõppes (või ümberõppes); |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et ELi noorsoostrateegia tulemuslik elluviimine peaks olema tihedalt seotud strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkidega, eelkõige eesmärgiga, et 75 % 20–64-aastastest inimestest töötaksid ja võimalikult palju noori aidataks välja vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest; märgib, et kuigi mõnedes liikmesriikides on alates 2013. aastast noorte töötus vähenenud, eksisteerib siiski reaalne mure selle pärast, et noorte töötuse määr on jätkuvalt peaaegu kaks korda suurem kui üldine töötuse määr, kusjuures ligi 8 miljonit noort eurooplast on ikka veel töötud; rõhutab seepärast, kui oluline on lahendada nii liikmesriikidesisene kui ka -vaheline geograafiline mittevastavus tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURESe) muutmise teel, et parandada noorte tööhõivevõimalusi ja saavutada suurem sotsiaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, kui oluline on see, et ELi noorsoostrateegia järgmine tsükkel hõlmab oma eesmärkide seas noori pagulasi ja varjupaigataotlejaid, tagab nende võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise, juurdepääsu haridusele, koolitusele ja tööhõivele ning nende sotsiaalse kaasatuse ja aitaks seega neil luua oma identiteet vastuvõtvates riikides, kasutada oma talente ja potentsiaali ning vältida nende tõrjutust ja pettumust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab muret ajude äravoolu ja sellega kaasnevate ohtude pärast teatud liikmesriikides, eelkõige nendes, kellel on raskusi ja kes rakendavad kohandamisprogramme ning kelle koolilõpetajatest on suur osa massilise töötuse tõttu sunnitud lahkuma välismaale, jättes asjaomased riigid ilma nende kõige hinnalisematest ja tootlikumatest inimressurssidest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et uute tehnoloogiatega kaasneb võimalus noortega sidemete loomiseks, ning kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles kasutama seda ära, et tugevdada noortega peetavat dialoogi ja nende ühiskondlikus elus osalemise võimet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, kui oluline on kaasata noored ja noorteorganisatsioonid prioriteetide kujundamisse ja uue ELi noortevaldkonna koostööraamistiku koostamisse pärast 2018. aastat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab liikmesriikidel ja ELil korraldada noortele suunatud poliitikameetmete mõju hindamine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et parimate tavade vahetamine, tõenditel põhinev poliitikakujundamine, eksperdirühmad, vastastikune õppimine ja hindamine on olulised vahendid noorte toetamiseks tehtavas tulemustele suunatud valdkonnaüleses koostöös; rõhutab, kui oluline on kõnealuse tegevuse tulemuste levitamine nende mõju võimalikult ulatuslikuks suurendamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, kui tähtis on valdkonnaülene koostöö kõikidel tasanditel ja eelkõige noori puudutavate ELi eri strateegiate vahel (praegused ja tulevased ELi noorsoo-, haridus- ja koolitus-, tervishoiu- ning tööhõivestrateegiad jne); |
| --- | --- |

14.

| 15. | toonitab, kui tähtis ja vajalik on tugevdada ja arendada edasi strateegiaid ja algatusi, mille eesmärk on ennetada koolivägivalda ja -kiusamist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, kui oluline on konkreetse lapse või noore vajadusi arvesse võttev kvaliteetne koostöö perede, usukogukondade ja koolide, kohalike kogukondade, noorteorganisatsioonide, noorsootöötajate ning formaalse, mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimisega seotud asutuste vahel, et suunata noori ja aidata neil täielikult ühiskonda integreeruda, tagades neile kasvamiseks ja õppimiseks turvalise paiga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | soovitab kaasata piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused noortepoliitikasse, eriti nendes liikmesriikides, kus neil on selles valdkonnas pädevus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui oluline on haiguste ennetamiseks edendada tervislikke eluviise, ning peab vajalikuks noorte täpset teavitamist ja abistamist seoses tõsiste vaimse tervise probleemidega, nagu tubaka, alkoholi ja narkootikumide tarbimine ja nendest tekkinud sõltuvus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, kui suur väärtus on põlvkondadevahelise mõõtme lisamisel noortepoliitikasse, ning et eri põlvkondade vahel on vaja luua parem dialoog; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, kui oluline on võidelda vaesuse vastu madala sotsiaal-majandusliku taustaga noorte, töötute vanematega noorte ja selliste noorte hulgas, kes ei ole suutnud välja murda oma perekonna sotsiaal-majanduslikust tsüklist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid pakuksid mitmekeelsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid järgides ning riigi õigusaktide ja Euroopa põhimõtete kohaselt tõhusat riigikeele koolitust ning suurendaksid toetust haridusasutustele, mis õpetavad rahvus- või keelevähemuste emakeeles; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde strateegia „Euroopa 2020“ põhieesmärki, mille kohaselt peaks haridusest ja koolitusest varakult lahkunute osakaal olema vähem kui 10 %; rõhutab vajadust võidelda haridussektori, avalike tööturuasutuste ja sotsiaalpartnerite vahel peetava dialoogi abil haridussüsteemist varakult lahkumisega, mis soodustab töötust, tehes selleks kindlaks puudujäägid koolisüsteemis ja ühiskonnas, toetades õppureid isiklike õpimeetodite leidmisel, rakendades asjakohaseid ja kaasavaid õppekavasid ning viies ellu tugeva ja hästi väljatöötatud suunistesüsteemi kvaliteetse nõustamise ja orientatsiooniteenustega kõigi õppurite jaoks, eriti õppurite koolist väljalangemise esimeste märkide puhul, teavitades selleks õppureid nõuetekohaselt tulevastest tööturuvõimalustest ja karjäärivalikutest, sealhulgas tehnilistest ja käsitöönduslikest ametiprofiilidest, pakkudes selleks haridust loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas ja duaalset õpet, tagades kvaliteetse õpipoisiõppe, praktika ja õppepraktika ning pakkudes õppuritele kutseõppe kaudu teist võimalust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles avaldama noorte sotsiaalse olukorra ja elamistingimuste kohta teadmiste- ja tõenduspõhiseid aruandeid ning koostama riiklikke tegevuskavasid ja neid järjepidevalt rakendama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kõigile noortele avatud enamate ja võrdsete võimaluste edendamine, kõigile noortele avatud sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse ja solidaarsuse edendamine ning noorte vahel kõikide diskrimineerimise vormide (täpsemalt soo, rassi või etnilise päritolu ja puude alusel diskrimineerimise) vastu võitlemine peaks olema ELi noorsoostrateegia eesmärkide saavutamise keskpunktis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et noorsoopoliitika ja riiklikud strateegiad tuleb välja töötada koostöös noortega ja noorte jaoks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab eelkõige heameelt Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö raamistiku (2010–2018) kasulikkuse üle, kuna raamistik parandab liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahelist koostööd ning avab noortele Euroopa integratsiooniprojektiga seonduvad võimalused ja eelised ning laiendab neid, ning kutsub sellega seoses komisjoni üles jätkama raamistiku toimimist ka pärast 2018. aastat ja seda edasi arendama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub liikmesriike üles looma noorte pagulaste lõimumiseks vajalikud haridusstruktuurid, mis võimaldaksid neil õppida selle riigi keelt, kus neile on varjupaik antud, viia lõpule oma kutsealusõpe või viia juba omandatud pädevused Euroopa tasemega vastavusse, et hõlbustada nende tööturule ja Euroopa ühiskonda lõimumist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab sihipäraseid meetmeid seoses koolist väljalangenutega, kes vajavad nõustamist, väljaõpet ja koolitust, ning tõhusat süsteemi, mis võimaldaks juba alushariduse etapis teha kindlaks need, kes võivad koolist välja langeda või kellest võivad saada NEET-noored, et aidata neid juba noorest east alates ja juhtida neid sellest ebasoodsast olukorrast eemale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | soovitab liikmesriikidel kaaluda põlvkondadevahelise solidaarsuse põhimõtte integreerimist pensionipoliitikasse ning võtta arvesse nimetatud poliitika praegust ja tulevast mõju noortele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab tervitatavaks oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides, ning kutsub sellega seoses liikmesriike üles edendama formaalõppe, mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimise kaudu ELi alaste teadmiste laiendamist, pannes seejuures eelkõige rõhku formaalõppe, mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimisega seotud asutuste koostööle, mis võib olla edukas järjepideva ELi noorsoostrateegia raames; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike üles sõltumatuid organisatsioone tihedamalt rakendamisprotsessi kaasama, eelkõige kohaliku omavalitsuse tasandil, ning olemasolevaid menetlusi 2018. aasta järgse strateegia raames paremini üksteisega kooskõlastama (nt üleeuroopalise noorte hoolekandekomiteede tegevusse kaasamisega jne), et ELi noorsoostrateegia oleks jätkusuutlikult kasulik; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab vajadust anda noortele põhjalikud teadmised ja arusaamise EList, mis võimaldaks neil õppida tundma ELi põhiväärtusi, ELi juhtimist ja otsustusprotsesse ning sellest tulenevalt kriitiliselt arutleda ELi üle ning saada vastutustundlikuks ja aktiivseks Euroopa kodanikuks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama oma jõupingutusi ELi mõõtme edendamiseks hariduses, et valmistada õppijaid ette elama ja töötama järjest keerukamas ja integreeritumas liidus, mida neil on võimalik ja tuleb endal edasi kujundada; |
| --- | --- |

32.

Tööhõive ja haridus

| 33. | kutsub liikmesriike üles olemasolevat ELi ja riiklikku poliitikat ning finantsraamistikke parimal viisil ära kasutama, et edendada nõuetekohases mahus investeerimist noortesse ning kvaliteetsete ja kindlate töökohtade loomisse; rõhutab, kui olulised on kõikidel tasanditel liikuvuskavad, mis parandavad noorte oskusi ja pädevusi, suurendavad nende eneseusaldust, arendavad uudishimu ja huvi muude õppimisviiside ja ühiskonnas osalemise võimaluste vastu; soovitab tungivalt neid liikuvuse kaudu parandatud oskusi tunnustada ja hinnata; kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama, et noortel oleks parem juurdepääs teabele kõikide programmide ja algatuste kohta, mida neil on võimalik kasutada; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult programmi „Erasmus+“, eelkõige selle õpipoisiõppes osalejatele pühendatud suunda, edendades sellega piiriülest karjääri- ja tööjõuliikuvust noorte seas ning pakkudes neile oskusi ja pädevusi kogu eluks, sealhulgas keeleoskust, ning laiendades samal ajal nende võimalusi osaleda nii tööturul kui ka ühiskonnas sõltumata nende akadeemilisest kvalifikatsioonist, oskustest või haridustasemest; väljendab muret selle pärast, et õpipoiste liikuvus ei ole veel saavutanud soovitud taset, ja palub komisjonil, liikmesriikidel, ettevõtjatel ning koolidel leida lahendused õpipoiste liikuvust pidurdavate allesjäänud tõkete ületamiseks; võttes arvesse noorte vanuse aspekti ja sageli ebastabiilset majanduslikku olukorda, rõhutab, et on tähtis toetada noori õpipoisiõppes osalejaid nende liikuvusprojektides, kaotades sealhulgas teatud liikuvusega seotud kaudsed takistused, näiteks eluaseme- ja transpordiprobleemid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab kutsehariduse ja -koolituse õppurite võimaluste parandamist õppepraktika läbimiseks naaberriigis, et saada parem ülevaade teiste liikmesriikide tööhõive- ja koolitustavadest, näiteks rahastades nende õppurite reisikulusid, kes jäävad elama oma kodumaale; tuletab meelde, et koolitusalane liikuvus on oluline väärtus nii tööturule sisenemisel kui ka Euroopa projektist aru saamisele ja selles osalemisele selle kogemise abil; rõhutab Euroopa raamistiku rakendamise tähtsust õpipoisiõppe ja kutsekoolituse alase liikuvuse edendamisel; lisaks palub liikmesriikidel täiel määral ära kasutada EURESe võrgustikku, et toetada ELi-sisest noorte töötajate liikuvust, sealhulgas liikuvust õpipoisiõppes; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, kui oluline on õpetada ja õppida üldisi põhioskusi, nagu IKT, matemaatika, kriitiline mõtlemine, võõrkeeled, liikuvus jms, mis võimaldavad noortel hõlpsasti kohaneda muutuva sotsiaal- ja majanduskeskkonnaga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada IKT koolitust, et varustada kõiki noori asjakohaste tööturul kasulike e-oskustega, näiteks jaotades noorte tööhõive algatuse raames ümber rahastamise; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogial (IKT) on noorte isiklikus ja ametialases arengus oluline roll, ning tunnistab, et see võib suurendada noorte mõjuvõimu, viies neid kokku sotsiaalküsimustele reageerides ning võimaldades neil olla ühenduses hoolimata geograafilistest, sotsiaalsetest, usulistest, soolistest ja majanduslikest tõketest; kutsub seetõttu liikmesriike üles võtma meetmeid tagamaks, et kõik noored omandaksid head ja ajakohased digitaaloskused ja -pädevused; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teostama noorte- ja haridusprogramme, mis suurendavad noorte naiste ja tütarlaste mõjuvõimu ning lihtsustavad nende suundumist traditsiooniliselt meeste poolt domineeritud sektoritesse, kus nad on alaesindatud, näiteks ettevõtlus, IKT või loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkond (STEM); |
| --- | --- |

39.

| 40. | kordab, et ühelt poolt nn STEM-valdkonna ja IKT sektori ning teiselt poolt kunsti, disaini ja loovtööstuse vahel on suure sünergia potentsiaal, mis võimaldab luua nn STEAM-valdkonna (loodusteadused, tehnoloogia, inseneriteadused, kunst, matemaatika), ning rõhutab, et selline sünergia võib tuua STEM-valdkonda rohkem noori, eriti naisi ja tütarlapsi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub liikmesriikidel julgustada naisi saama koolitust ja tegema karjääri valdkondades, kus nad on olnud alaesindatud, nagu STEM-valdkond ning infotehnoloogia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab vajadust tagada, et noortel oleks võimalik omandada vähemalt algtasemel digitaaloskused ning teadmised ja arusaamise meediast, et töötada, õppida ja osaleda aktiivselt kaasaegses ühiskonnas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib, et isegi kui noortel õnnestub läbi suurte raskuste tööd leida, ei taga see veel neile paljudes liikmesriikides tingimata vaesuspiiri ületavat sissetulekut; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab noorte tööhõive algatuse jätkamist; nõuab, et tehtaks ettepanekud hilisemate kohanduste tegemiseks reguleerimises ja ressursside osas, et saada üle esinevatest rakendamist takistavatest asjaoludest enne praeguse finantsraamistiku kestuse lõppu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab, et kõikidel tasanditel kooskõlastataks haridus- ja koolitusprogramme paremini muutuva tööturu vajadustega; nõuab, et Euroopa Liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika eesmärkide täitmiseks ning arvestades linnade, linnalähedaste ja maapiirkondade püsivat ebavõrdsust, viidaks kõigis liidu üld- ja kutseharidusasutustes läbi liikuvusprogrammide alaseid teavitus-, teadlikkuse tõstmise ja väärtustamiskampaaniad; rõhutab siiski, kui oluline on hoida teadmiste väärtust ning püüda pakkuda igakülgset haridust ning tugevaid akadeemilisi alusteadmisi; julgustab ettevõtete ja ülikoolide vahelise dialoogi ja koostöö tõhustamist, mille eesmärk oleks noortele õiget oskuste-, teadmiste- ja pädevuspagasit pakkuvate haridusprogrammide väljatöötamine; nõuab sellega seoses tihedamat koostööd haridusasutuste, ettevõtjate, eelkõige VKEde, ja tööturuasutuste vahel; soovitab liikmesriikidel sellega seoses omavahel parimaid tavasid vahetada; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab asjaolu, et on vaja terviklikku ja kaasavat haridusalast lähenemisviisi, et kõik õppurid tunneksid end teretulnuna ja kaasatuna ning et nad saaksid oma hariduse üle ise otsuseid teha; tuletab õppuritele meelde, et kooli poolelijätmine ilma kvalifikatsiooni saamata on üks meie ühiskonna suurimaid probleeme, mille tagajärg on vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, ning et selle vastu võitlemine peab olema üks meie peamisi eesmärke; tuletab meelde, et lisaks koolitussüsteemide kohandamisele peab suuremates raskustes olevate sihtrühmade jaoks rakendama erimeetmeid; tuletab meelde, et praktika ja õpipoisiõpe peaksid viima tööle saamiseni ning et töötingimused ja antavad ülesanded peaksid aitama praktikantidel omandada praktilisi kogemusi ja tööturule sisenemiseks vajalikke oskusi; on veendunud, et noorte töötusega võitlemiseks on oluline kaasata piirkondlikud ja kohalikud avaliku ja erasektori sidusrühmad õige poliitikameetmete kombinatsiooni väljatöötamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub liikmesriikidel rakendada meetmeid, et hõlbustada noorte koolist tööle üleminekut, tagades sealhulgas kvaliteetse praktika ja õpipoisiõppe, andes noortele selgesti määratletud õigused, mis hõlmavad juurdepääsu sotsiaalkaitsele, kirjalikele ja siduvatele lepingutele ning õiglast tasu, tagamaks, et noori ei diskrimineerita tööturule sisenemisel, ning teavitades õppureid piisavalt tulevastest tööturu võimalustest; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et töötuse määr alaneb selgesti siis, kui saavutatud haridustase tõuseb, mistõttu on vaja edendada noorte kõrghariduse võimalusi ELis ja neisse investeerida; |
| --- | --- |

48.

| 49. | juhib siiski tähelepanu asjaolule, et haridus peaks lisaks tööturu vajadustele vastavate oskuste ja pädevuste tagamisele aitama kaasa ka noorte isiklikule arengule ja kasvamisele, et neist saaksid ennetavalt aktiivsed ja vastutustundlikud kodanikud; rõhutab seetõttu vajadust kodanikuhariduse järele kogu haridussüsteemis, s.o nii formaalses kui ka mitteformaalses hariduses; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub liikmesriike üles pakkuma spordis andekatele noortele topeltkarjääri võimalusi, et nad saaksid arendada oma annet sportlasena ja omandada samas ka haridust; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et hariduse ja koolituse kõikidel tasanditel ja kõikide vormide puhul tuleb tegeleda ettevõtlusõppega, sest ettevõtlusvaimu ergutamine noortes juba varases etapis on tõhus viis noorte töötuse vastu võitlemiseks; nõuab sellega seoses tungivalt akadeemilise ja ärikogukonna vahelise aktiivse dialoogi loomist ja koostöö tegemist, mille eesmärk oleks noortele vajalikke oskusi ja pädevusi andvate haridusprogrammide väljatöötamine; rõhutab lisaks vajadust edendada ja toetada poliitikat, mis soodustaks noorte ettevõtlust, eriti kultuuri ja loovusega seotud valdkondades ning spordivaldkonnas, et luua kindlaid, kvaliteetseid töökohti ning suurendada sotsiaalset arengut ja kogukondade ühtekuuluvust; rõhutab samuti, et vabatahtlik töö võib aidata noortel oskusi omandada, soodustada isiklikku arengut ja olla abiks õige kutsumuse leidmisel; |
| --- | --- |

51.

| 52. | juhib tähelepanu sellele, et ettevõtlus eeldab selliste valdkonnaüleste oskuste arendamist nagu loovus, kriitiline mõtlemine, meeskonnatöö ja algatusvõime, mis aitavad kaasa noore isiklikule ja ametialasele arengule ning hõlbustavad tema üleminekut tööturule; on veendunud, et seetõttu on vaja hõlbustada ja edendada ettevõtjate osalemist haridusprotsessis; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, kui oluline on investeerida rohkem idufirmadesse ja ettevõtlust alustavatesse noortesse, et lihtsustada nende juurdepääsu algkapitalile ja kogenud juhendajate keskustele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tuletab meelde, et tööhõive ja ettevõtlus kuuluvad ELi noorsoostrateegias (2010–2018) loetletud kaheksa prioriteedi hulka; rõhutab, et noorte töö ja vabaõpe, eelkõige noorte ettevõtjate ühendustes ja noorteorganisatsioonides, mis pakuvad noortele võimalust töötada välja uuenduslikke projekte, omandada ettevõtlusalast kogemust ning leida vahendeid ja usaldust oma ettevõtte käivitamiseks, on noorte loomingulise ja innovaatilise potentsiaali, sealhulgas nende ettevõtlikkuse ja ettevõtjaoskuste ning kodanikupädevuse arendamisel tähtsal kohal; rõhutab vajadust luua keskkond, mis soodustab noorte tööhõive nimel ettevõtlust ja uuenduslikke ettevõtteid Euroopas; rõhutab, et kõik takistused, mis takistavad noortel oma ideid, potentsiaali ja oskusi arendamast, tuleb kaotada; |
| --- | --- |

54.

| 55. | soovitab pöörata ELi noorsoostrateegias rohkem tähelepanu ettevõtlusele, mis on põhilisi tegureid majanduskasvu kiirendamisel; märgib, et 2014. aastal soovis vaid üks viiest noorest eurooplasest asutada oma ettevõtet, pidades seda ideed jätkuvalt keerukaks; soovib, et prioriteediks seataks ettevõtluskultuuri arendamine juba varases eas, paindlikud tööeeskirjad, mis võimaldavad ühendada tööd ja õpinguid, duaalne haridus ning juurdepääs rahastamisele; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab meelde, et loomemajandus on üks ettevõtlikumaid ja kiiremini kasvavaid sektoreid ja et loomevaldkonna haridus aitab arendada valdkonnaüleseid oskusi, nagu loovmõtlemist, probleemide lahendamise oskust, meeskonnatööd ja leidlikkust; tunnistab, et kunsti- ja meediavaldkond on noortele iseäranis huvipakkuv; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab sotsiaalse ettevõtluse tähtsust innovatsiooni, sotsiaalse arengu ja tööhõive soodustajana ning kutsub seetõttu ELi ja liikmesriike üles seda paremini edendama ja selle rolli tugevdama; |
| --- | --- |

57.

| 58. | julgustab liikmesriike võtma meetmeid, et motiveerida ettevõtlusega tegelema, ning looma ettevõtlus- ja idufirmadesõbraliku keskkonna idufirmade tekkeks, mis võib hõlmata lihtsustatud korras pangalaenu saamist, lihtsustatud reguleerimist ning maksusoodustuste kavasid ja meetmeid, mis võimaldaksid noortel oma äriideid teostada; pooldab koolitusmeetodeid, mis tugevavad ettevõtlikku ja loovat mentaliteeti ning kõrgkooli lõpetanute palkamist noorteks ettevõtjateks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, et noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks on liikmesriikidel vaja hästi koolitatud kutsenõustajaid, kes on teadlikud nii akadeemilise kui ka kutsehariduse võimalustest ning kursis praeguse tööturuga, liikmesriikide võimaliku arenguga ja uute sektoritega nende majanduses; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ergutab liikmesriike toetama noori iseseisva elu alustamisel ja pere loomisel eluasemetoetuse ja üksikisiku tulumaksu soodustuste ja alandamise kaudu ning andma üliõpilastele soodsalt laenu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab, et on vaja vastastikku tunnustada ja valideerida informaalse, mitteformaalse ja elukestva õppe käigus saadud oskuseid, pädevusi ja teadmisi, kuna nende valideerimine on väga oluline inimeste, eelkõige vähemate võimalustega inimeste mitmekülgse ja suuremahulise õppimise nähtavaks muutmiseks ja väärtustamiseks; rõhutab, et oskuste valideerimine aitab parandada juurdepääsu formaalharidusele ja uutele kutsealastele võimalustele, tugevdades samas noorte enesehinnangut, äratades õpihimu ja arendades nende väärtushinnanguid, võimeid ja oskuseid, ning aitab samuti õppida kodanikuks olemist ja demokraatlikku osalemist igal tasandil; nõuab sellega seoses tungivalt, et liikmesriigid teeksid suuremaid jõupingutusi selleks, et luua tihedas koostöös kõigi asjaomaste oluliste sidusrühmadega, sealhulgas noorteorganisatsioonidega, laiaulatuslikud valideerimismehhanismid 2018. aastaks, nagu on nõutud nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituses mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab formaal-, informaalõppe ja mitteformaalse õppe, mille üks osa on ühingulised tegevused, olulisust noorte väärtushinnangute, võimete ja oskuste arendamisel, samuti ka kodakondsuse ja demokraatliku kaasatuse tundmaõppimisel; juhib tähelepanu liikmesriikide erinevatele koolitusvõimalustele ja -mudelitele ning eelkõige duaalsele koolitusmudelile, mis võib pehmendada üleminekut haridusest või koolitusest tööellu; toetab elukestva õppe rakendamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama formaal-, informaal- ja mitteformaalse õppe ning praktika kaudu omandatud oskuste ja pädevuste järjepidevat, kehtivat ja üleeuroopalist tunnustamist, et kaotada lõhe tööturul valitseva oskustöötajate puuduse ja oskuste nõudlusele mittevastavuse vahel ning toetada selliseid tegevusi vastavate ELi programmide raamistikus; nõuab ühtlasi kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas suurema tähelepanu pööramist keeltele, eriti naaberriikide keeltele, et tugevdada asjaomaste õppurite positsiooni ja tööalast konkurentsivõimet piiriülesel tööturul; |
| --- | --- |

62.

| 63. | märgib, et praeguse digiteerimise laine ja tööturu uute arengusuundumuste tõttu seisab üha enam noori silmitsi uute tööhõivevormidega, mis tasakaalustavad paindlikkust turvalisusega; rõhutab, kui tähtis on noorte piisav haridus, mis on suunatud sotsiaalkaitsemehhanismide rolli rõhutamisele karjääriarengus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | on veendunud, et varajane sekkumine ja ennetav tööturupoliitika on tunnistus sellest, et mitme põlvkonna jooksul toimunud allakäigu nähtudega tegelemise asemel asutakse ohte tuvastama ja ohjama varases elujärgus, et hoida ära töötuks jäämist ja lihtsustada taasintegreerumist; juhib erilist tähelepanu kõige rohkem kõrvale jäetud inimeste olukorrale, kellel on kõige suurem oht jääda töötuks; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab avatud ja madala lävendiga programmide olulisust vähemstimuleerivatest keskkondadest pärit noortega töötamiseks; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, kui oluline on pidevõpe ja noorte haridus- ja tööhõivevõimaluste parandamine ning kvalifikatsioonide ja akadeemiliste kraadide vastastikuse piiriülese tunnustamise ja kokkusobivuse tagamine, et tugevdada kvaliteedi tagamise süsteemi; nõuab kvalifikatsioonide ja akadeemiliste kraadide vastastikuse piiriülese tunnustamise järjepidevat laiendamist, hindamist ja muutuvate koolitusvajadustega kohandamist, ning märgib, et see tuleks tagada Euroopa tasandil ning kõikides Euroopa kõrgharidusruumiga ühinenud riikides ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistikus loetletud riikides; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab sellega seoses mitteformaalse ja informaalse õppe ning spordis ja vabatahtlikes tegevustes osalemise tähtsust kodaniku-, sotsiaalsete ja kultuuridevaheliste pädevuste ja oskuste arendamise soodustamiseks; rõhutab asjaolu, et mõned riigid on teinud suuri edusamme asjakohase õigusraamistiku väljatöötamisel, samal ajal kui teistel on raskusi laiaulatuslike valideerimisstrateegiate loomisel; rõhutab seega vajadust töötada välja laiaulatuslikud strateegiad valideerimise võimaldamiseks; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, kui oluline on tegeleda oskuste puudumise ja mittevastavuse probleemidega õppijate ja õpetajate liikuvuse edendamise ja lihtsustamise kaudu kõikide ELi vahendite ja programmide parema kasutamise abil; tuletab meelde, et koolitusalane liikuvus on tööturule sisenemisel oluline väärtus; rõhutab vajadust rakendada meetmeid, mille eesmärk on tagada kooskõla, täiendavus ja järjepidevus liikuvust soodustavate struktuurifondide vahel, sealhulgas näiteks Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja muud programmid, nagu „Erasmus+“; rõhutab sellega seoses, kui oluline roll on liikuvusprogrammidel, nagu programm „Erasmus+“, horisontaalsete oskuste ja pädevuste väljaarendamise ning kultuuridevahelise suhtluse soodustamisel noorte hulgas; tunneb heameelt olemasoleva ELi oskuste ülevaate veebisaidi muutmise üle; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rõhutab vajadust suurendada programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ rolli, et saavutada pikaajaline ja kvaliteetne tööhõive; on arvamusel, et noorte potentsiaali vallandamiseks on vaja tööalast liikuvust; märgib, et ELis on praegu 217,7 miljonit töötavat inimest, kellest 7,5 miljonit (3,1 %) töötavad teises liikmesriigis; märgib lisaks, et ELi uuringute andmetel on tõenäoliselt just noored liikuvamad ja toovad koju kaasa uusi oskusi ja kvalifikatsioone; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palub komisjonil arendada ja toetada õppurite liikuvust hariduse ja kutseõppe valdkonnas programmi „Erasmus praktikantidele“ edendamise kaudu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palub, et liikmesriigid kasutaksid täiel määral ära EURESe võrgustiku käimasolevat reformi, toetamaks noorte töötajate liikuvust Euroopa Liidus, sealhulgas liikuvust õpipoisiõppes ja praktikas; palub, et liikmesriigid ajakohastaksid regulaarselt teavet vabade töökohtade ja elulookirjelduste kohta; palub komisjonil täiustada oskuste ja töökohtade kokkuviimist EURESes, tagamaks, et noored saavad asjakohaseid ja kvalitatiivseid tööpakkumisi, mis vastavad nende elulookirjeldusele; |
| --- | --- |

71.

| 72. | julgustab liikmesriike looma kvaliteetseid kahesuunalisi kutseharidus- ja koolitussüsteeme koostöös kohalike ja piirkondlike majanduses osalejatega pärast parimate tavade vahetamist ja kooskõlas iga haridussüsteemi eripäraga, et vältida nüüd ja edaspidi olukorda, kus oskused ei vasta tööturu nõudlusele; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles looma uuenduslikke ja paindlikke toetusi kultuuri-, haridus- ja koolitusvaldkonnas, et toetada andekaid ning kunsti ja spordi alal võimekaid õpilasi; toetab liikmesriike, kes püüavad luua stipendiumikavasid akadeemiliselt võimekatele ning spordi ja kunsti alal andekatele õpilastele; |
| --- | --- |

73.

| 74. | juhib tähelepanu sellele, et haridussüsteemist varakult lahkumine ja kooli poolelijätmine kvalifikatsiooni saamata on meie ühiskonna jaoks suur probleem, kuna see tekitab ebakindlust ja sotsiaalset tõrjutust, ning selle vastu võitlemist tuleb pidada üheks peamistest eesmärkidest; tuletab meelde, et liikuvus, haridussüsteemide kohandamine ja individuaalsete meetmete rakendamine võivad pakkuda lahendusi kõige suuremates raskustes olevatele sihtrühmadele, et vähendada hariduse ja koolituse poolelijätnute arvu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab vajadust võtta kasutusele õppeleping, mis võimaldaks üliõpilastel ja kutsekooli õpilastel õpinguid tööga kombineerida, soovitavalt selle valdkonna ettevõtetes, milles nad koolitust või haridust omandavad, kusjuures oleks tagatud alustatud õpingute lõpuleviimine; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab vajadust jätkata pingutuste tegemist koolist väljalangemise vähendamiseks ning ebasoodsas olukorras olevate noorte hariduse kindlustamiseks; |
| --- | --- |

76.

| 77. | märgib, et kuigi enamikus liikmesriikides on noorte töötus pärast 2013. aasta haripunkti vähenenud, on see ELis siiski endiselt tõsine mureküsimus, kuna ligi 8 miljonit noort eurooplast ei suuda tööd leida ning pikaajaliste töötute ja soovimatu osalise tööajaga tööhõive või praktikandistaatuse osakaal on endiselt kõrge; |
| --- | --- |

77.

Rahalised vahendid

| 78. | rõhutab strateegiliste investeeringute tähtust, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning eriti Euroopa Sotsiaalfondist piirkondlikku arengusse, konkurentsivõimesse ning kvaliteetsete praktika- ja õpipoisikohtade ning jätkusuutlike töökohtade loomisse; märgib, et erilist tähelepanu tuleks pöörata mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele ehk nö NEET-noortele; |
| --- | --- |

78.

| 79. | märgib, et programmitöö perioodi 2014–2020 alustamiseks kulus mitu kuud ning et selle ajavahemiku liidu poliitika ja eriti noorsoole pühendatud poliitika esimene hindamine ei saa täielikult kajastada poliitika tõelist mõju; |
| --- | --- |

79.

| 80. | juhib tähelepanu sellele, et eelmisel programmitöö perioodil oli kontrollikoja hinnangul elukestva õppe programmi ja programmi „Aktiivsed noored“ raames tehtud tehingute veamäär üle 4 %; loodab, et komisjon on programmi „Erasmus+“ rakendamisel neist vigadest hoidunud; |
| --- | --- |

80.

| 81. | märgib, et 2013. aastal oli aastate 2007–2013 programmide, eriti elukestva õppe programmi ning programmide „Kultuur“, MEDIA ja „Aktiivsed noored“ eelarve täitmise määr 100 %; on siiski seisukohal, et täitmise määr üksi ei ole märkimisväärne programmide tõhususe näitaja, hindamaks nende edukust; |
| --- | --- |

81.

| 82. | väljendab muret selle pärast, et 2013. aasta lõpu seisuga tõi vastuvõetud kulukohustuste ja maksete assigneeringute erinevus kaasa maksete puudujäägi (näiteks programmi „Erasmus+“ puhul kokku 202 miljonit eurot), millel olid negatiivsed tagajärjed järgmisele aastale; palub komisjonil tagada, et selline olukord ei korduks uute programmide puhul; |
| --- | --- |

82.

| 83. | tuletab meelde, et noorte vastumeelsus ettevõtete asutamise vastu mõjutab ka majanduse aeglast kasvutempot Euroopas, ning peab seetõttu vajalikuks toetada noori oma ettevõtete rajamisel; |
| --- | --- |

83.

| 84. | peab tervitatavaks, et üle 12,4 miljardi euro Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja noorte tööhõive algatuse vahenditest on uuel programmitöö perioodil sihtotstarbelisena suunatud noorte töötuse vastu võitlemisele; |
| --- | --- |

84.

| 85. | märgib rahuloluga, et 2014. aastal osales noorte tööhõive algatuse rahastatud meetmetes 110 300 noort inimest; väljendab heameelt selle üle, et ELi riigi- ja valitsusjuhid on otsustanud eraldada noortegarantiile 6,4 miljardit eurot liidu vahendeid (3,2 miljardit eurot ESFist ja 3,2 miljardit eurot uuelt eelarverealt); rõhutab siiski, et osades liikmesriikides esineb noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse rakendamisel endiselt mõningaid raskusi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | nõuab, et EL ja liikmesriigid tõhustaksid meetmeid, tagamaks, et praktika- ja õpipoisikohad ei hakkaks asendama olemasolevaid töökohti, et neid ei kasutataks ebakindlate töösuhete põlistamise võimalusena ning et samal ajal oleks tagatud kõikide vajalike tööõiguste kaitse, sealhulgas sissetuleku ja muude rahaliste hüvitiste osas; |
| --- | --- |

86.

| 87. | nõuab sihtotstarbelisi ja lihtsustatud meetmeid, et tõsta liikmesriikide suutlikkust Euroopa struktuurifondide, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, noorte tööhõive algatuse, noorte liikuvuse algatuse, algatus „Sinu esimene EURESe töökoht“, algatuse „Horisont 2020“ ning kodanikuksolemise valdkonna programmide ja tegevuste kaudu kättesaadavat rahastust ära kasutada; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama noorteorganisatsioonide jaoks haldusmenetlusi rahaliste vahendite taotlemisel, kuna sageli ei suuda nad tulla toime keeruka menetluskorraga mitmesugustest ELi programmidest toetusi taotledes; |
| --- | --- |

88.

| 89. | julgustab liikmesriike programmi „Erasmus+“ täielikult ära kasutama, kohaldades paremini meetmeid inimestele kõigil haridustasanditel, et parandada noorte tööhõive väljavaateid, edendada piiriülest karjääri ja töötajate õiglast liikuvust; toetab kultuuridevahelist õpet, Euroopa kodakondsust ning noorte harimist demokraatia ja väärtuste kujundamise alal, ning kutsub sellega seoses komisjoni üles vahekokkuvõtte tegemisel sihikindlalt välja selgitama nimetatud eesmärkide saavutamist raskendavad takistused rahastamismenetluses ja need kõrvaldama, et programm „Erasmus+“ võiks selles valdkonnas veelgi tõhusam olla; |
| --- | --- |

89.

| 90. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Erasmuse programm on ületanud 3 miljoni üliõpilase künnise; märgib, et seda liidu juhtprogrammi on juba algusest peale saatnud pidev edu, ning on veendunud, et on oluline jätkata selle programmi toetamist; |
| --- | --- |

90.

| 91. | väljendab kahetsust seoses suurte erinevustega nii teise riiki saadetavate kui ka vastuvõetavate Erasmuse programmi üliõpilaste arvu vahel eri liikmesriikides; soovitab kasutada tõhusamaid teavituskampaaniaid ja lihtsustada programmi eeskirju; |
| --- | --- |

91.

| 92. | tuletab liikmesriikidele meelde, et nad peaksid võtma kohustuse laiendada riiklikku rahastamist ESFi ja noorte tööhõive algatuse assigneeringute täiendamiseks, et tagada vajalik tõuge noorte tööhõive suurendamiseks; peab lisaks sellele vajalikuks, et kasutatavad vahendid ja eraldatud toetused võimaldaksid inimväärset elu; nõuab seetõttu toetuste taseme hindamist võrdluses tegeliku elukallidusega igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

92.

| 93. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid noortegarantii rakendamiseks vajalikud meetmed; nõuab jätkuvat poliitilist pühendumist noortegarantiile kui pikaajalisele struktuurilisele reformile, mis tagab kvaliteetsete pakkumiste abil jätkusuutliku integreerumise tööturule; |
| --- | --- |

93.

| 94. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult noortegarantiid, tuginedes tugevale koostööle riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, haridussüsteemide ja tööturuasutuste vahel; juhib tähelepanu sellele, et noortegarantii tuleks täiel määral kaasata riiklikesse tööhõive kavadesse ning noorte- ja hariduspoliitika kavandamisse ning et seda tuleks laialdaselt tutvustada kõikidele noortele; tuletab meelde, et noorteorganisatsioonide kaasatus noortegarantiist teavitamisse, aga ka selle hindamisse ja rakendamisse on ülioluline selle õnnestumiseks; |
| --- | --- |

94.

| 95. | tuletab meelde, et erinevast sotsiaalmajanduslikust keskkonnast pärit noored naised ja mehed seisavad silmitsi erinevate tingimustega tööturul eri vanuses; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama selliseid soopõhiseid ja sotsiaalmajanduslikke tegureid noorte- ja tööturupoliitika, nt noortegarantii väljatöötamises ja rakendamises; |
| --- | --- |

95.

| 96. | leiab, et eriti kõrge töökohtade ebakindluse tase noorte seas koos Euroopa rahvastiku kasvava vananemisega kujutab endast olulist probleemi pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse, toimetuleku ja piisavuse jaoks ning kahjustab tõsiselt põlvkondadevahelist solidaarsust; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida vähemalt noortegarantii raamistikus antavate toetuste kuritarvitamist ja eelistada noortegarantii raames sõlmitud lepingute korral lepinguid, mis võimaldavad noortel maksta osamakseid riiklikesse sotsiaalkindlustussüsteemidesse; |
| --- | --- |

96.

| 97. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult noortegarantiid ja kontrolliksid selle tõhusust, kasutades täielikult ära ELi poolt neile eraldatud vahendeid noorte tööhõivet edendavate meetmete rakendamiseks, lõimides noori, sealhulgas puudega noori tööturule töökoha, õpipoisikoha või praktikandikoha abil nelja kuu jooksul koolist lahkumisest või töökoha kaotamisest, näiteks kehtestades elukestvad ja sihipärased karjäärinõustamissüsteemid, registreerimisbürood, teabepunktid ja andmekogumismeetodid ning ergutades töötute registreerimist, et saada ülevaade noorte töötuse tegelikust seisust, ning parandades noorte tööotsijate jaoks tööbüroodes pakutavaid teenuseid; |
| --- | --- |

97.

| 98. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid käsitleksid viivitamatult Euroopa noortegarantii rakendamise peamiseid edutegureid, nt tööpakkumiste kvaliteeti, nende jätkusuutlikkust ja ebakindlust, jätkuharidust ja -koolitust, sotsiaalset kaasatust, koostoimeid muude poliitikavaldkondadega (haridussüsteem, tööturg, sotsiaalteenused ja noortepoliitika) ning koostööd kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et integreerida noori tööturule, vähendada noorte töötuse määra ja saavutada pikaajaline positiivne mõju koolist tööturule üleminekul noorte sotsiaalse ja tööturualase tõrjutuse ennetamise vallas; |
| --- | --- |

98.

| 99. | nõuab, et Euroopa noortegarantii puhul keskendutaks kvalifikatsioonita või madala kvalifikatsiooniga töötute noorte haridusele ja koolitusele, et hõlmata ka noori lõpetanuid ja neid, kes on juba lõpetanud kutseõppe, ning et noortegarantii vanusepiirangut laiendataks 25 aastalt 29 aastale, et võtta arvesse tõsiasja, et paljud kõrgkooli lõpetanud ja tööturule sisenejad on vanuselt hilistes kahekümnendates; |
| --- | --- |

99.

| 100. | kutsub liikmesriike ja piirkondi üles vahetama häid tavasid ja õppima üksteiselt; rõhutab, et on tähtis hinnata noorte tööhõive algatuse elluviimist liikmesriikides 2014. ja 2015. aastal; rõhutab noortegarantii keskpika tõhususe hindamise tähtsust, keskendudes seejuures noortegarantii saavutustele seoses noortele võimaluse andmisega oskuste omandamiseks ja tööellu astumiseks ning selle algatusega jätkamisele; juhib tähelepanu ka sellele, et noorteorganisatsioonide kaasatus noortegarantii hindamisse ja rakendamisse on selle õnnestumise jaoks ülioluline; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ootab, et komisjon esitaks sel aastal tervikliku aruande noortegarantii rakendamise kohta; |
| --- | --- |

101.

| 102. | märgib, et 2017. aasta alguses valmiv kontrollikoja aruanne „ELi noortegarantii rakendamine liikmesriikides“ võimaldab programmi tulemusi selgemalt hinnata; leiab, et muu hulgas tuleks aruandes esitada tõhususe ja pikaajaliste tulemuste analüüs; |
| --- | --- |

102.

| 103. | tuletab komisjonile meelde, kui tähtis on tagada noorte suur teadlikkus olemasolevatest programmidest ja osalemisvõimalustest, ning kui oluline on ka tagada, et programmides pakutav teave on kvaliteetne, kasutades selleks mõõdetavaid näitajaid (näiteks sihtrühma vastus ja osalemine); |
| --- | --- |

103.

| 104. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid ekspansiivset majanduspoliitikat, mis pakub suuremat paindlikkust haridusse, koolitusse ja kvaliteetsesse praktikasse tehtavate avaliku sektori investeeringute osas; |
| --- | --- |

104.

| 105. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid investeeriksid rohkem ja ei vähendaks riigieelarvest noortepoliitikale, kunstile, kultuurile, haridusele, tervishoiule ja sotsiaalteenustele ette nähtud toetust; kutsub lisaks liikmesriike üles suunama investeeringuid kaasavasse haridusse, mis on vastavuses ühiskonna kitsaskohtadega, et tagada võrdne juurdepääs ja võrdsed võimalused kõigile, sealhulgas erineva sotsiaal-majandusliku taustaga noortele ning haavatavatele ja ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele; |
| --- | --- |

105.

| 106. | soovitab, et noorte ettevõtlus lisataks mitmeaastasesse finantsraamistikku, et liikmesriigid töötaksid välja riiklikud strateegiad koostoime saavutamiseks programmi „Erasmus+“, ESFi, Euroopa noortealgatuse ja programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ vahel ning et komisjon töötaks liikmesriikide jaoks välja selged mõjuhindamise suunised; |
| --- | --- |

106.

| 107. | palub komisjonil võtta noorteprogrammide puhul kasutusele ulatusliku järelevalvesüsteemi, milles võetakse arvesse kavandatud tulemusnäitajaid, konkreetseid tulemusi ja pikaajalisi tulemusi; |
| --- | --- |

107.

| 108. | rõhutab, et on vaja keskenduda tulemuslikkusele ja tulemustele, ning väljendab heameelt selle üle, et uus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusraamistik programmitöö perioodiks 2014–2020 sisaldab sätteid, mille kohaselt liikmesriigid peavad oma tulemustest aru andma; |
| --- | --- |

108.

| 109. | tuletab meelde, et ESFi eelarvest kasutatakse 68 % projektideks, mille potentsiaalseks sihtrühmaks võiksid olla noored; |
| --- | --- |

109.

| 110. | rõhutab vajadust edendada eluasemetoetusi, et katta eluasemega seotud vajadusi nende noorte puhul, kellel ei ole võimalik läbida kutsekoolitust või saada kõrgharidust oma kodulinnas või vähem kui 50 km raadiuses asuvates linnades; |
| --- | --- |

110.

Otsustusprotsessis osalemine

| 111. | nõuab tugevamat partnerlust noorteorganisatsioonide ja avalike asutuste vahel, et suurendada noorte ja noorteorganisatsioonide võimalusi poliitikas osalemiseks; peab noorte-, kunsti- ja spordiorganisatsioonide rolli noorte osalemisvõime arendamises ja otsuste tegemise kvaliteedi parandamises eriti oluliseks, eriti pidades silmas asjaolu, et noored panustavad ühiskonda ning pakuvad ka lahendusi Euroopa ühiskonna ees seisvatele tänapäevastele probleemidele; tõstab esile noorteorganisatsioonide ainulaadset rolli kodanikutunde arendamisel lähtuvalt demokraatlike väärtuste ja protsesside rakendamisest; |
| --- | --- |

111.

| 112. | rõhutab noorteorganisatsioonide väärtust kodanikuõppe pakkujana ja demokraatlike väärtuste, oskuste ja pädevuste õpetajana ning tunnustab neid noorte osaluse suurendamise eest demokraatlikes protsessides; |
| --- | --- |

112.

| 113. | rõhutab informaalõppe ja mitteformaalse õppe, kunsti, spordi, vabatahtlike ja sotsiaalsete tegevuste suurt olulisust noorte osaluse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ergutamiseks, millel võib olla väga suur mõju kohalikele kogukondadele ja mis võivad aidata lahendada paljusid noorte ees seisvaid ühiskondlikke probleeme; |
| --- | --- |

113.

| 114. | palub liikmesriikidel järgida rangelt noortetöö kaasavuse põhimõtteid, pöörates erilist tähelepanu puudega noortele; |
| --- | --- |

114.

| 115. | rõhutab vajadust arendada intensiivselt teadlikkust kodanikuks olemisest, meediapädevusest ja digikirjaoskusest, kriitilisest mõtlemisest ning kultuuridevahelisest mõistmisest, kasutades mitmesuguseid vahendeid, mis on noortele tuttavad (nt suhtlusvõrgustikud); rõhutab olulist rolli, mida sellised programmid ja haridus mängivad noorte radikaliseerumise ennetamisel; |
| --- | --- |

115.

| 116. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma arvesse noorte uusi majanduses osalemise vorme, nagu noorte seas järjest populaarsem suundumus kasutada ühistarbimise vahendeid; |
| --- | --- |

116.

| 117. | rõhutab, et noorte osalemist vabatahtlikus poliitilises, ühiskondlikus, kultuurilises ja sporditegevuses kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil tuleks toetada ja rohkem tunnustada kui mitteformaalse koolituse tähtsat vormi, mis arendab eluks vajalikke põhioskusi ning edendab väärtusi, nagu koostöö, solidaarsus, võrdsus ja õiglus; rõhutab siiski, et noorte valmisolekut vabatahtlikuks tegevuseks ei saa lõpuks võtta kui odavat asendust teenustele, mille eest peaksid hoolitsema liikmesriigid; palub, et vabatahtlikku tegevust tunnustataks ning täielikult kinnitataks või valideeritaks; |
| --- | --- |

117.

| 118. | kutsub liikmesriike üles edendama noorte üliõpilaste demokraatlikku osalemist ning toetama haridust omandavaid noori, et osaleda nende hariduses ning edendada seda üliõpilasorganisatsioonidesse kuulumise kaudu; |
| --- | --- |

118.

| 119. | rõhutab, et ELi väärtuste, liidu toimimise ja Euroopa mitmekesisuse mõistmine on väga olulised, et edendada noorte osalemist demokraatias ja kujundada neist aktiivseid kodanikke; |
| --- | --- |

119.

| 120. | kutsub komisjoni üles kasutama maksimaalselt ära uusi digitaalseid vahendeid ning sotsiaalmeedia pakutavaid võimalusi hariduses ja koolituses, pakkuma suunatud kvaliteetset meediakoolitust, et ergutada meediakirjaoskuse ja kriitilise mõtlemise arendamist, samuti edendada ja julgustada noorte osalemist otsuste tegemises ning ühiskonna kultuurilises ja sotsiaalses elus, et suurendada konkurentsivõimet ning edendada ettevõtlust, innovatsiooni ja kultuuri; tunnustab ühtlasi, et digitaalsed vahendid võivad olla tõhusad vahendid võitluses kiusamise, vihakõne ja radikaliseerumise vastu; |
| --- | --- |

120.

o

o o

| 121. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(2)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 1.

(3)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 5.

(4)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(5)  EUCO 37/13

(6)  ELT C 311, 19.12.2009, lk 1.

(7)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0107.

(9)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 61.

(10)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 21.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0106.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0292.

(13)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 2.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0005.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/228 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/228

---

P8_TA(2016)0427

Kuidas aidata ÜPPga kaasa töökohtade loomisele maapiirkondades?

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2016. aasta resolutsioon teemal „Kuidas saab ühise põllumajanduspoliitikaga aidata kaasa töökohtade loomisele maapiirkondades?“ (2015/2226(INI))

(2018/C 215/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Tööhõive maapiirkondades: tööhõive ühtlustamine“ (COM(2006)0857), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Tööhõive maapiirkondades: tööhõive ühtlustamine“ (COM(2006)0857),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0285/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0285/2016),

| A. | arvestades, et maapiirkonnad moodustavad üle 77 % Euroopa Liidu territooriumist ning et neis piirkondades on suur hulk töökohti (millest väga paljusid ei saa ümber paigutada) seotud põllumajanduse ja põllumajandusliku toidutööstusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maapiirkonnad moodustavad üle 77 % Euroopa Liidu territooriumist ning et neis piirkondades on suur hulk töökohti (millest väga paljusid ei saa ümber paigutada) seotud põllumajanduse ja põllumajandusliku toidutööstusega;

| B. | arvestades, et põllumajandus ja põllumajanduslik toidutööstus annavad 15 miljoni ettevõtte ja 46 miljoni töökohaga kokku 6 % Euroopa Liidu SKPst; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põllumajandus ja põllumajanduslik toidutööstus annavad 15 miljoni ettevõtte ja 46 miljoni töökohaga kokku 6 % Euroopa Liidu SKPst;

| C. | arvestades, et paari viimase aastakümne jooksul on nii põllumajandustootjate arv kui ka nende ja muude põllumajandussektori töötajate sissetulek paljudes Euroopa riikide maapiirkondades järsult vähenenud ning töökohtade arv põllumajanduses jätkab vähenemist; arvestades, et ajavahemikus 2005–2014 vähenes põllumajanduse tööjõusisend 28 ELi liikmesriigis (1) peaaegu ühe neljandiku (-23,6 %) võrra; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paari viimase aastakümne jooksul on nii põllumajandustootjate arv kui ka nende ja muude põllumajandussektori töötajate sissetulek paljudes Euroopa riikide maapiirkondades järsult vähenenud ning töökohtade arv põllumajanduses jätkab vähenemist; arvestades, et ajavahemikus 2005–2014 vähenes põllumajanduse tööjõusisend 28 ELi liikmesriigis (1) peaaegu ühe neljandiku (-23,6 %) võrra;

| D. | arvestades, et kuigi põllumajandus on Euroopas endiselt peamine maakasutusviis, töötab selles sektoris vaid väike osa maapiirkondade tööjõust; arvestades, et maakasutuse mitmekesistamine maapiirkondades, mis ühendaks omavahel tootva majanduse ning majutus- ja vabaaja funktsiooni ning looduskaitse ja eluslooduse säilitamise, on arengu ja tööhõive seisukohast mitmetes liidu piirkondades tõsine probleem; arvestades, et kuigi elanikkonna vähenemise suundumus on viimastel aastatel maal elada soovivate inimeste sissevoolu tõttu osades piirkondades ümber pöördunud, tuues enamikel juhtudel kaasa lähiümbruse linnastumise, leiab samal ajal aset ka majandusolukorra halvenemine vaesemates piirkondades, mille kõrvaline asukoht põhjustab probleeme ning kus arengu ja tööhõive toetamine on keerulisem; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuigi põllumajandus on Euroopas endiselt peamine maakasutusviis, töötab selles sektoris vaid väike osa maapiirkondade tööjõust; arvestades, et maakasutuse mitmekesistamine maapiirkondades, mis ühendaks omavahel tootva majanduse ning majutus- ja vabaaja funktsiooni ning looduskaitse ja eluslooduse säilitamise, on arengu ja tööhõive seisukohast mitmetes liidu piirkondades tõsine probleem; arvestades, et kuigi elanikkonna vähenemise suundumus on viimastel aastatel maal elada soovivate inimeste sissevoolu tõttu osades piirkondades ümber pöördunud, tuues enamikel juhtudel kaasa lähiümbruse linnastumise, leiab samal ajal aset ka majandusolukorra halvenemine vaesemates piirkondades, mille kõrvaline asukoht põhjustab probleeme ning kus arengu ja tööhõive toetamine on keerulisem;

| E. | arvestades, et mitmed maapiirkonnad seisavad silmitsi mitmete väljakutsetega, nagu madal sissetulek, negatiivne iive, töökohtade vähesus ja kõrge töötuse määr, aeglane areng teenindussektoris, puudulik toiduainete töötlemissuutlikkus, vähesed oskused ja piiratud kapital; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmed maapiirkonnad seisavad silmitsi mitmete väljakutsetega, nagu madal sissetulek, negatiivne iive, töökohtade vähesus ja kõrge töötuse määr, aeglane areng teenindussektoris, puudulik toiduainete töötlemissuutlikkus, vähesed oskused ja piiratud kapital;

| F. | arvestades, et Euroopas peavad üheksa isikut kümnest põllumajandust ja maapiirkondi oma tuleviku jaoks oluliseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopas peavad üheksa isikut kümnest põllumajandust ja maapiirkondi oma tuleviku jaoks oluliseks;

| G. | arvestades, et sissetulek tööjõuühiku kohta on põllumajandusliku tegevuse puhul küllaltki madal ja see põhjustab probleeme; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sissetulek tööjõuühiku kohta on põllumajandusliku tegevuse puhul küllaltki madal ja see põhjustab probleeme;

| H. | arvestades, et majanduskriis tabas kõiki Euroopa piirkondi, kuid kõige rohkem maapiirkondi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majanduskriis tabas kõiki Euroopa piirkondi, kuid kõige rohkem maapiirkondi;

| I. | arvestades, et praeguse majanduskriisi olukorras on Euroopa Liit seadnud tööhõive – eelkõige EFSI kaudu – üheks olulisemaks prioriteediks, ning arvestades, et sellega seoses tuleb ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) tulemuslikkust suurendada ja selle legitiimsust uuesti kinnitada, sest see on üks peamine vahend ELi tegevuseks tööhõive ja konkurentsivõime hoidmiseks ja loomiseks maapiirkondades, peamiselt põllumajandustoomissektoris; arvestades, et sellega seoses on vaja hinnata, mil määral ÜPP mõjutab töökohtade loomist ja säilitamist maapiirkondades; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praeguse majanduskriisi olukorras on Euroopa Liit seadnud tööhõive – eelkõige EFSI kaudu – üheks olulisemaks prioriteediks, ning arvestades, et sellega seoses tuleb ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) tulemuslikkust suurendada ja selle legitiimsust uuesti kinnitada, sest see on üks peamine vahend ELi tegevuseks tööhõive ja konkurentsivõime hoidmiseks ja loomiseks maapiirkondades, peamiselt põllumajandustoomissektoris; arvestades, et sellega seoses on vaja hinnata, mil määral ÜPP mõjutab töökohtade loomist ja säilitamist maapiirkondades;

| J. | arvestades, et on äärmiselt tähtis säilitada ÜPP kaks sammast, sest esimene sammas aitab takistada väikeste ja põllumajanduslike pereettevõtete lahkumist sektorist ning säilitab töökohad põllumajandussektoris, samal ajal kui teise samba vahendid tagavad töökohtade loomise muudes valdkondades, näiteks turismi, toiduainete töötlemise ja muudes seotud valdkondades; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on äärmiselt tähtis säilitada ÜPP kaks sammast, sest esimene sammas aitab takistada väikeste ja põllumajanduslike pereettevõtete lahkumist sektorist ning säilitab töökohad põllumajandussektoris, samal ajal kui teise samba vahendid tagavad töökohtade loomise muudes valdkondades, näiteks turismi, toiduainete töötlemise ja muudes seotud valdkondades;

| K. | arvestades, et Euroopa põllumajandus seisab silmitsi mitmete väljakutsetega, mis on seotud toiduainete tootmise ja toiduga kindlustatusega, keskkonnaga, bioloogilise mitmekesisusega, säästvusega, energia ja kliimamuutustega, ning et on äärmiselt tähtis tugevdada suhet ühiskonna ja põllumajanduse vahel, arendada innovatiivseid lahendusi nende väljakutsetega toimetulekuks, et tagada sektori vastupidavus ja konkurentsivõime, ning mõelda uuesti läbi kõigi huve teeniva tõelise avaliku poliitika eesmärgid, mis on Euroopa integratsiooni üks tähtsamaid aspekte; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa põllumajandus seisab silmitsi mitmete väljakutsetega, mis on seotud toiduainete tootmise ja toiduga kindlustatusega, keskkonnaga, bioloogilise mitmekesisusega, säästvusega, energia ja kliimamuutustega, ning et on äärmiselt tähtis tugevdada suhet ühiskonna ja põllumajanduse vahel, arendada innovatiivseid lahendusi nende väljakutsetega toimetulekuks, et tagada sektori vastupidavus ja konkurentsivõime, ning mõelda uuesti läbi kõigi huve teeniva tõelise avaliku poliitika eesmärgid, mis on Euroopa integratsiooni üks tähtsamaid aspekte;

| L. | arvestades, et liiga kaua on ebapiisavalt tähelepanu pööratud põllumajanduse uuesti territooriumipõhiseks muutmise (tootmise ja tööhõive vajalik juurutamine konkreetsetes piirkondades) tähtsustamisele ning arvestades, et meil on kohustus säilitada põllumajandustootmine meeste ja naiste põhitegevusena piirkondades, kus nad elavad, et tagada maapiirkondade dünaamiline areng ja töövõimalusterohkus nendes piirkondades; arvestades, et tähelepanu ümbersuunamine aitab kaasa ka sobiva tasakaalu saavutamisele linna- ja maapiirkondade vahel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liiga kaua on ebapiisavalt tähelepanu pööratud põllumajanduse uuesti territooriumipõhiseks muutmise (tootmise ja tööhõive vajalik juurutamine konkreetsetes piirkondades) tähtsustamisele ning arvestades, et meil on kohustus säilitada põllumajandustootmine meeste ja naiste põhitegevusena piirkondades, kus nad elavad, et tagada maapiirkondade dünaamiline areng ja töövõimalusterohkus nendes piirkondades; arvestades, et tähelepanu ümbersuunamine aitab kaasa ka sobiva tasakaalu saavutamisele linna- ja maapiirkondade vahel;

| M. | arvestades, et linna- ja linnaümbruse põllumajanduse roll ja huvi selle suhtes suureneb ning et muutuvad tarbimismudelid, mis ühendavad erinevaid tegureid, sealhulgas minimaalset keskkonnajalajälge, kvaliteetset kohalikku toodangut ning väikeste ja piirkondlike tootjate tehtava töö väärtuse tunnustamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et linna- ja linnaümbruse põllumajanduse roll ja huvi selle suhtes suureneb ning et muutuvad tarbimismudelid, mis ühendavad erinevaid tegureid, sealhulgas minimaalset keskkonnajalajälge, kvaliteetset kohalikku toodangut ning väikeste ja piirkondlike tootjate tehtava töö väärtuse tunnustamist;

| N. | arvestades, et viimase ÜPP reformi põhialused võimaldasid abi õiglasemat ümbersuunamist ja jagamist liikmesriikide ning erinevate põllumajandussektorite vahel ning taaskinnitasid ÜPP rolli majanduslikus mõttes ning sotsiaalse stabiliseeriva tegurina põllumajandusettevõtete ja maapiirkondade jaoks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et viimase ÜPP reformi põhialused võimaldasid abi õiglasemat ümbersuunamist ja jagamist liikmesriikide ning erinevate põllumajandussektorite vahel ning taaskinnitasid ÜPP rolli majanduslikus mõttes ning sotsiaalse stabiliseeriva tegurina põllumajandusettevõtete ja maapiirkondade jaoks;

| O. | arvestades, et kuigi uuringud on näidanud, et esimese samba kaudu tehtavad otsemaksed ei loo otseselt töökohti, täidavad nad tähtsat rolli töökohtade säilitamises ja põllumajandustootjate hoidmises maaga seotud tegevustes; arvestades, et sellise poliitilise toetuse lõpetamisel oleks 30 % Euroopa põllumajandustootjatest sunnitud tegevuse lõpetama ja põllumajandussektorist lahkuma; arvestades, et need toetused hoiavad väikepõllumajandustootjad ja maapiirkonnad elus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi uuringud on näidanud, et esimese samba kaudu tehtavad otsemaksed ei loo otseselt töökohti, täidavad nad tähtsat rolli töökohtade säilitamises ja põllumajandustootjate hoidmises maaga seotud tegevustes; arvestades, et sellise poliitilise toetuse lõpetamisel oleks 30 % Euroopa põllumajandustootjatest sunnitud tegevuse lõpetama ja põllumajandussektorist lahkuma; arvestades, et need toetused hoiavad väikepõllumajandustootjad ja maapiirkonnad elus;

| P. | arvestades, et otsetoetused, mida makstakse äärealadel ebasoodsas olukorras või põllumajandustootmiseks vähem sobival maal põllumajandustootmisega tegelevatele põllumajandustootjatele, on äärmiselt tähtsad, sest nendega ei tagata mitte ainult põllumajandustootjate püsimine maal ja inimväärse elatise teenimine, vaid tagatakse ka selle maa kaitse ja selle roll turistide meelitamises nendesse piirkondadesse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et otsetoetused, mida makstakse äärealadel ebasoodsas olukorras või põllumajandustootmiseks vähem sobival maal põllumajandustootmisega tegelevatele põllumajandustootjatele, on äärmiselt tähtsad, sest nendega ei tagata mitte ainult põllumajandustootjate püsimine maal ja inimväärse elatise teenimine, vaid tagatakse ka selle maa kaitse ja selle roll turistide meelitamises nendesse piirkondadesse;

| Q. | arvestades, et reformitud ÜPP esimese samba peamine eesmärk on tagada toiduga varustatus, mis aitab säilitada olemasolevat tööhõivet põllumajanduses, ning et on vaja tagada esimese samba maksete õiglasem jaotus, et maksimeerida selle toetuse positiivset mõju; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et reformitud ÜPP esimese samba peamine eesmärk on tagada toiduga varustatus, mis aitab säilitada olemasolevat tööhõivet põllumajanduses, ning et on vaja tagada esimese samba maksete õiglasem jaotus, et maksimeerida selle toetuse positiivset mõju;

| R. | arvestades, et kohapealsed kogemused näitavad, et on muid põllumajanduse arengu võimalusi, mis võimaldavad saavutada paremaid tulemusi seoses toidu kvaliteedi, põllumajanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalmajanduslike saavutustega, ja et väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted, kes on üldiselt mitmekesisemad, innovaatilisemad, väga paindlikud ja paremini kollektiivselt organiseeritud tootjarühmadena ja põllumajandusühistutena, toovad kasu oma asukoha kogukondadele, toetades seeläbi maapiirkondade majandust, mis on Euroopa põllumajanduse arengu alustala; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kohapealsed kogemused näitavad, et on muid põllumajanduse arengu võimalusi, mis võimaldavad saavutada paremaid tulemusi seoses toidu kvaliteedi, põllumajanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalmajanduslike saavutustega, ja et väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted, kes on üldiselt mitmekesisemad, innovaatilisemad, väga paindlikud ja paremini kollektiivselt organiseeritud tootjarühmadena ja põllumajandusühistutena, toovad kasu oma asukoha kogukondadele, toetades seeläbi maapiirkondade majandust, mis on Euroopa põllumajanduse arengu alustala;

| S. | arvestades, et praegune kriis näitab, et turule suunatud ÜPP raames on tähtis säilitada põllumajandusturu ühine korraldus ning töötada välja asjakohased uued regulatiivsed vahendid, et tagada hinnastabiilsus ja säilitada töökohad ning sissetulek põllumajandussektoris; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et praegune kriis näitab, et turule suunatud ÜPP raames on tähtis säilitada põllumajandusturu ühine korraldus ning töötada välja asjakohased uued regulatiivsed vahendid, et tagada hinnastabiilsus ja säilitada töökohad ning sissetulek põllumajandussektoris;

| T. | arvestades, et Euroopa põllumajandustootjad tegutsevad järjest globaalsemal turul ning kogevad seetõttu suuremat hindade volatiilsust kui teised sektorid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa põllumajandustootjad tegutsevad järjest globaalsemal turul ning kogevad seetõttu suuremat hindade volatiilsust kui teised sektorid;

| U. | arvestades, et maksesüsteem, mis juba praegu eksisteerib toiduainete tarneahelas, ei taga lisaväärtuse jätkusuutlikku jagamist ning toob sageli kaasa selle, et esmaste tootjate sissetulekud ei ole sageli isegi nende kulude katmiseks piisavad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et maksesüsteem, mis juba praegu eksisteerib toiduainete tarneahelas, ei taga lisaväärtuse jätkusuutlikku jagamist ning toob sageli kaasa selle, et esmaste tootjate sissetulekud ei ole sageli isegi nende kulude katmiseks piisavad;

| V. | arvestades, et võrreldes linnapiirkondadega iseloomustab maapiirkondi tavaliselt statistiliselt kõrge töötus ja elanike märkimisväärselt madalamad sissetulekud, nagu ka vähem ligitõmbav taristu ja piiratum juurdepääs teenustele, mille osutamise kulud on väiksema asutustiheduse ja juurdepääsetavuse tõttu märkimisväärsed; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et võrreldes linnapiirkondadega iseloomustab maapiirkondi tavaliselt statistiliselt kõrge töötus ja elanike märkimisväärselt madalamad sissetulekud, nagu ka vähem ligitõmbav taristu ja piiratum juurdepääs teenustele, mille osutamise kulud on väiksema asutustiheduse ja juurdepääsetavuse tõttu märkimisväärsed;

| W. | arvestades, et töökohtade loomine maapiirkondades peab olema jätkusuutliku poliitika lahutamatu osa, mida on kohandatud konkreetsele territooriumile ja mis hõlmab põllumajandus- ja põllumajandusega kaudselt ja metsandussektoriga seotud ning maapiirkondades toimuvate tegevuste säilitamist ja arendamist, millega luuakse sotsiaalseid ja solidaarsusel põhinevaid ning keskkonnaarenguga seotud sidemeid eri osalejate vahel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et töökohtade loomine maapiirkondades peab olema jätkusuutliku poliitika lahutamatu osa, mida on kohandatud konkreetsele territooriumile ja mis hõlmab põllumajandus- ja põllumajandusega kaudselt ja metsandussektoriga seotud ning maapiirkondades toimuvate tegevuste säilitamist ja arendamist, millega luuakse sotsiaalseid ja solidaarsusel põhinevaid ning keskkonnaarenguga seotud sidemeid eri osalejate vahel;

| X. | arvestades, et maapiirkondade tulevik ei sõltu ainult põllumajandussektori arengust, vaid on seotud ka muude selliste majandustegevuste mitmekesistamise ja alalhoidmisega, nagu metsandus, käsitööndus, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtted ja integreeritud tootmissuutlikkus, maaturism, vabaaja-, haridus- ja spordivõimaluste pakkumine (nt ratsutamine) ning põllumajandus- ja metsaressursside säästev kasutamine taastuvenergia ja orgaanilise materjali ning toodete tootmiseks ökoloogiliste protsesside alusel; arvestades, et on vaja detsentraliseeritud ja integreeritud kohalikku poliitikat, mis on seotud sotsiaalmajanduslike aspektidega ja maapiirkondade identiteedi ja kultuuriga, ning tõeliselt territoriaalset süsteemi, mis püüab tekitada kooskõla ning võtta ühiselt aluseks maapiirkondade ressursid kollektiivsete ja valdkondadevaheliste lähenemisviiside kaudu, mis hõlmab muude ELi fondide kasutamist, et edendada maaelu arengut ja tööhõivet, tagades samal ajal taristu olemasolu maapiirkondades; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et maapiirkondade tulevik ei sõltu ainult põllumajandussektori arengust, vaid on seotud ka muude selliste majandustegevuste mitmekesistamise ja alalhoidmisega, nagu metsandus, käsitööndus, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtted ja integreeritud tootmissuutlikkus, maaturism, vabaaja-, haridus- ja spordivõimaluste pakkumine (nt ratsutamine) ning põllumajandus- ja metsaressursside säästev kasutamine taastuvenergia ja orgaanilise materjali ning toodete tootmiseks ökoloogiliste protsesside alusel; arvestades, et on vaja detsentraliseeritud ja integreeritud kohalikku poliitikat, mis on seotud sotsiaalmajanduslike aspektidega ja maapiirkondade identiteedi ja kultuuriga, ning tõeliselt territoriaalset süsteemi, mis püüab tekitada kooskõla ning võtta ühiselt aluseks maapiirkondade ressursid kollektiivsete ja valdkondadevaheliste lähenemisviiside kaudu, mis hõlmab muude ELi fondide kasutamist, et edendada maaelu arengut ja tööhõivet, tagades samal ajal taristu olemasolu maapiirkondades;

| Y. | arvestades, et selleks on hädavajalik keskenduda asjaolule, et paljud töökohad sõltuvad kohalikust ja tegevuspõhisest põllumajandusest, sealhulgas metsandusest, mida ei saa ümber paigutada ning mis hõlmab nii toiduga seotud kui ka mitteseotud teenuseid, nagu maastiku ja vee kaitse ning majandus; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et selleks on hädavajalik keskenduda asjaolule, et paljud töökohad sõltuvad kohalikust ja tegevuspõhisest põllumajandusest, sealhulgas metsandusest, mida ei saa ümber paigutada ning mis hõlmab nii toiduga seotud kui ka mitteseotud teenuseid, nagu maastiku ja vee kaitse ning majandus;

| Z. | arvestades, et toetust tuleks eelkõige anda väikestele põllumajanduslikele pereettevõtetele, st üksikutele põllumajandustootjatele, kes kas üksi või koos teistega juhivad vastutustundlikult, sõltumatult ja tulemuslikult oma põllumajandusettevõtet ning kes suudavad tegeleda igasuguste probleemidega, kohandades vajadusel oma tootmist ja/või tootmismeetodeid ja mitmekesistades oma tegevust, et pidada sammu pidevate struktuurimuutustega põllumajandussektoris; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et toetust tuleks eelkõige anda väikestele põllumajanduslikele pereettevõtetele, st üksikutele põllumajandustootjatele, kes kas üksi või koos teistega juhivad vastutustundlikult, sõltumatult ja tulemuslikult oma põllumajandusettevõtet ning kes suudavad tegeleda igasuguste probleemidega, kohandades vajadusel oma tootmist ja/või tootmismeetodeid ja mitmekesistades oma tegevust, et pidada sammu pidevate struktuurimuutustega põllumajandussektoris;

| AA. | arvestades, et põllumajanduses ja maapiirkondades töötavate ja/või ettevõtluses osalevate naiste potentsiaali tuleks analüüsida, dokumenteerida ja edendada kõigis ELi poliitikasuundades, ilma et see neid ebasoodsasse olukorda asetataks, sest see loob aluse sellele, et naised muutuvad arengu ja innovatsiooni käivitajateks, aidates kogu sektoril kriisist väljuda; arvestades, et naisi tuleks kaasata valdkondlikesse arengukavadesse kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et saada kasu nende vajadustest, kogemustest ja nägemusest, ning seetõttu tuleb naistele tagada oskused, mis on vajalikud selleks, et nad nende kujundamises aktiivselt osaleksid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et põllumajanduses ja maapiirkondades töötavate ja/või ettevõtluses osalevate naiste potentsiaali tuleks analüüsida, dokumenteerida ja edendada kõigis ELi poliitikasuundades, ilma et see neid ebasoodsasse olukorda asetataks, sest see loob aluse sellele, et naised muutuvad arengu ja innovatsiooni käivitajateks, aidates kogu sektoril kriisist väljuda; arvestades, et naisi tuleks kaasata valdkondlikesse arengukavadesse kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et saada kasu nende vajadustest, kogemustest ja nägemusest, ning seetõttu tuleb naistele tagada oskused, mis on vajalikud selleks, et nad nende kujundamises aktiivselt osaleksid;

| AB. | arvestades, at 2010. aastal oli ainult 7,5 % põllumajandustootjatest alla 35 aasta vanad ja rohkem kui 4,5 miljonit põllumajandusettevõtet juhtivatest tootjatest on üle 65 aasta vanad ning et ÜPPd käsitleva määruse (EL) nr 1307/2013 artiklid 50 ja 51 hõlmavad sätteid põlvkondade vahetumise kohta põllumajanduses; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, at 2010. aastal oli ainult 7,5 % põllumajandustootjatest alla 35 aasta vanad ja rohkem kui 4,5 miljonit põllumajandusettevõtet juhtivatest tootjatest on üle 65 aasta vanad ning et ÜPPd käsitleva määruse (EL) nr 1307/2013 artiklid 50 ja 51 hõlmavad sätteid põlvkondade vahetumise kohta põllumajanduses;

| AC. | arvestades, et paljudes liikmesriikides on maapiirkondades elavatel naistel piiratud juurdepääs tööle põllumajandustootmises või muudes tööturusektorites ning sooline palgalõhe on suurem kui teistes valdkondades; need naised täidavad sellele vaatamata maapiirkondade arengus ja sotsiaalses struktuuris tähtsat rolli, eelkõige mitmekesiste tegevustega tegelevates põllumajandusettevõtetes (kes pakuvad taluturismi, kvaliteetseid tooteid, vabaaja-, haridus- ja sporditegevusi ning muid teenuseid); arvestades, et naisettevõtlus võib olla nii sotsiaalses, majanduslikus kui ka ökoloogilises mõttes oluline tugi säästliku arengu tagamiseks maapiirkondades; arvestades, et ebavõrdne juurdepääs maale on tegur, mis piirab naiste võimalusi äritegevuse alustamiseks põllumajandussektoris; arvestades, et Euroopas juhivad naised keskmiselt 29 % põllumajandusettevõtetest; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et paljudes liikmesriikides on maapiirkondades elavatel naistel piiratud juurdepääs tööle põllumajandustootmises või muudes tööturusektorites ning sooline palgalõhe on suurem kui teistes valdkondades; need naised täidavad sellele vaatamata maapiirkondade arengus ja sotsiaalses struktuuris tähtsat rolli, eelkõige mitmekesiste tegevustega tegelevates põllumajandusettevõtetes (kes pakuvad taluturismi, kvaliteetseid tooteid, vabaaja-, haridus- ja sporditegevusi ning muid teenuseid); arvestades, et naisettevõtlus võib olla nii sotsiaalses, majanduslikus kui ka ökoloogilises mõttes oluline tugi säästliku arengu tagamiseks maapiirkondades; arvestades, et ebavõrdne juurdepääs maale on tegur, mis piirab naiste võimalusi äritegevuse alustamiseks põllumajandussektoris; arvestades, et Euroopas juhivad naised keskmiselt 29 % põllumajandusettevõtetest;

| AD. | arvestades, et tööstuslikult kasvatatavate põllukultuuride sortide hulk on väike; arvestades, et kohalikud tõud ja sordid täidavad rolli bioloogilise mitmekesisuse hoidmisel ja inimeste elatusvahendite säilitamisel piirkondades ning kohaliku tootmises; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et tööstuslikult kasvatatavate põllukultuuride sortide hulk on väike; arvestades, et kohalikud tõud ja sordid täidavad rolli bioloogilise mitmekesisuse hoidmisel ja inimeste elatusvahendite säilitamisel piirkondades ning kohaliku tootmises;

| AE. | arvestades, et maakeskkond tuleb muuta uute põlvkondade jaoks ligitõmbavamaks, edendades selleks kutseala ja tehnoloogiate innovatsioonile ja moderniseerimisele suunatud koolitust; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et maakeskkond tuleb muuta uute põlvkondade jaoks ligitõmbavamaks, edendades selleks kutseala ja tehnoloogiate innovatsioonile ja moderniseerimisele suunatud koolitust;

| AF. | arvestades FAO poolt välja töötatud toidu- ja põllumajandussüsteemide jätkusuutlikkuse hindamise (SAFA) üldist raamistikku; |
| --- | --- |

AF.

arvestades FAO poolt välja töötatud toidu- ja põllumajandussüsteemide jätkusuutlikkuse hindamise (SAFA) üldist raamistikku;

| AG. | arvestades, et Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) saab kasutada kutseõppe ja oskuste omandamise meetmete jaoks maapiirkondade erinevates tegevussektorites; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) saab kasutada kutseõppe ja oskuste omandamise meetmete jaoks maapiirkondade erinevates tegevussektorites;

Praeguse ÜPP raames

| 1. | kutsub kõiki liikmesriike üles andma noortele põllumajandustootjatele pikaajalised väljavaated, et leida lahendus maapiirkondade rahvaarvu vähenemise probleemile, rakendama kõikehõlmavat põlvkondade vahetumise strateegiat ning kasutama selleks täiel määral kõiki uue ÜPP pakutavaid võimalusi noorte põllumajandusettevõtjate ja algajate põllumajandustootjate toetamiseks, sealhulgas väljaspool perekonda, eelkõige esimese ja teise samba noorte põllumajandustootjate abimeetmeid, ning soodustada ka üle 40-aastaste algajate põllumajandustootjate alustamist ja ettevõtlust põllumajandustootmise valdkonnas; märgib ka seda, et neid meetmeid tuleb täiendada siseriikliku poliitika sätetega (maakasutuse, maksustamise ja sotsiaalkindlustuse jne kohta), mis hõlmab määruse (EL) nr 1307/2013 artiklite 50 ja 51 kohast toetust, ning et need meetmed peavad olema nende sätetega kooskõlas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks, et suurim osa ÜPP otsetoetustest läheb kõige jõukamatele põllumajandusettevõtetele, mistõttu 2014. aastal sai vaid 13 % toetusesaajatest 74 % ÜPP otsetoetustest; on veendunud, et see ei aita kaasa töökohtade loomisele põllumajandustootmises, sest väikesed põllumajandusettevõtted on rohkem tööjõumahukad ja 53 % põllumajandustöötajatest töötab põllumajandusettevõttes, mis liigitatakse majanduslikult väikesteks; nõuab ÜPP toetuste paremat jaotamist väikestele põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ergutab liikmesriike suurendama väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele antavat toetust, kasutades eelkõige rohkem ümberjaotavat toetust; kutsub neid lisaks üles kehtestama korra, millega soodustatakse tulemuslikult tegutsevaid ettevõtteid ning ettevõtteid, kes kasutavad õigusakte ettevõtete klastriteks ühinemise kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu, et ÜPP peaks võtma rohkem arvesse geograafiliste puudujääkidega piirkondi (mägipiirkonnad, ülemereterritooriumid, kõige äärepoolseimad alad ja tundlikud looduslikud piirkonnad), sest põllumajandustootmise säilitamine on tööhõivele keskenduva majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaarengu esmatähtis edendaja; lisab siiski, et ÜPP peab kaaluma ka valglinnastumise uut dünaamikat ja pakkuma toetust aladele, mis valglinnastumise äärealadena püüavad saada üle oma konkreetsete omadustega seotud piirangutest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Juhib tähelepanu, et liikmesriigid on kasutanud ulatuslikult võimalust anda tootmiskohustusega seotud toetust, mis tootmise arendamise ja selle ühes asukohas hoidmise abil tagab töökohad ebasoodsas olukorras piirkondades, ning kutsub liikmesriike üles suurendama põllumajandustootjatele antava sellise abi osakaalu, muutma selle abi paindlikumaks ning reserveerima suurema osa sellest taimsete valkude tootmise suurendamiseks ELis, mis praegu sõltub selle kaubaga varustamise puhul impordist kolmandatest riikidest; teeb lisaks sellele ettepaneku, et vabatahtlikult tootmiskohustusega seotud toetuste määra saab kohandada vastavast põllumajanduskultuurist sõltuva tööhõive tasemega, mis aitaks toetada kõige rohkem tööjõudu vajavaid tooteid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu, et praegusel programmitöö perioodil ja kooskõlas maaelu arengu programmiga on kehtestatud nõue anda sihipärast abi kohalike sortide kasvatamiseks ja kohalike tõugude pidamiseks, edendades seeläbi piirkondlikku tööhõivet ja hoides bioloogilist mitmekesisust; kutsub liikmesriike üles kehtestama mehhanismid, mis aitavad anda sihipärast abi kohalike sorte kasvatavate ja kohalikke tõuge pidavate tootjate ja põllumajandustootjate rühmadele ja organisatsioonidele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu vajadusele rakendada otsetoetuste keskkonnamõõdet, mis on keskse tähtsusega põllumajandusettevõtete jätkusuutlikkuse ja elujõulisuse tagamisel ning töökohtade säilitamisele ja uute töökohtade loomisele kaasaaitamisel muu hulgas bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise, agroturismi ning maastikuhalduse kaudu, näiteks maamõisate ja ajalooliste hoonete puhul; nõuab tungivalt, et EL tagaks lihtsustamise ja et keskkonnaeeskirju saaks rakendada lihtsal, kõikehõlmaval ja probleeme mittetekitaval viisil; juhib tähelepanu, et keskkonnamõõde ei tohi kaasa tuua põllumajandustootmise vähendamist või sellest loobumist, sest see on eriti tundlik küsimus mägi- ja äärealadel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et pidades silmas mesilaste kõrget suremusmäära mitmestes ELi riikides ja esmatähtsat rolli, mida nad tolmeldava liigina täidavad toiduga kindlustatuses ning mitmete taimeliikide sektorite majandamiseks, peaks liit andma sellele sektorile rohkem toetust, võttes vastu tõelise Euroopa strateegia mesilaste taasasustamise kohta; lisab, et see too kaasa ulatusliku investeerimise vajadust, vaid aitab luua palju töökohti, selle nimel kas mitmekesistades olemasolevate põllumajandusettevõtete tegevusi või rajades uusi spetsialiseerunud põllumajandusettevõtteid, mis eksperdi arvamuse kohaselt eeldaks 200 elujõulist taru ning mille esmane eesmärk oleks kasvatada mesilasemasid ja sülemeid ning toota seejärel mett, millest ELis on tõsine puudus; juhib tähelepanu, et selline lähenemisviis, mis võtab aluseks erinevad Euroopa strateegiad – innovatsiooni, sotsiaalse kaasamise ja töökohtade loomise vallas – on täielikult kooskõlas ÜPP ümbersuunamisega ning põllumajandustootmise liikumisega suurema säästvuse suunas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et sektori töökohtade säilitamiseks põllumajandusettevõtetes tuleb pöörduda uute riskijuhtimisvahendite poole ning suurendada selliste vahendite kasutamist nagu tootjaorganisatsioonid ühise turukorralduse ja teise samba raames, et reageerida paremini volatiilsusele ja ülemaailmse turu nõudmistele; on arvamusel, et ühise turu korralduse raames ning teise samba all sätestatud turumeetmeid ning erakorralisi kriisi- ja riskijuhtimismeetmeid tuleb kiiremini ja ennetavalt rakendada ELi eelarvetoetuse abil, mida on vajaduse korral kohandatud äärepoolseimate ja mägipiirkondade ning muude piirkondade konkreetsete vajadustega, kes seisavad silmitsi konkurentsiprobleemidega, et piirata langevate hindade negatiivset mõju põllumajandustootmise tuludele; juhib tähelepanu, et erakorraliste kriisimeetmete rakendamine ei ole oma eesmärke täielikult saavutanud ning selle puhul tuleks suuremal määral arvesse võtta liikmesriikide olemasolevat taristut ja suutlikkust; nõuab tungivalt, et komisjon arendaks hiljutiste kriiside valguses välja kiirema ja tõhusama sekkumissüsteemi, mis aitab ennetada kõige negatiivsemaid tagajärgi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil kasutada täielikult ära määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 219–222 sätestatud erakorraliste meetmete pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on arvamusel, et selleks, et sekkumishinnad täidaksid oma ülesande turvavõrguna, tuleb neid korrapäraselt kohandada vastavalt omahindade arengule, et need avaldaksid otsest mõju nii tootjate sissetulekule ning nende tegevuse edasikestmisele kui ka tööhõivele; nõuab, et EL kehtestaks piimaturu vaatluskeskusele sarnanevad ennetusvahendid kõikides suuremates tootmissektorites, et jälgida turge, mis võiksid aidata juhtida tootmist ning tagada reageerimine kriisidele paindlike ja vajadustele vastava turujuhtimise vahenditega, mida saaks vajadusel aktiveerida; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnistab, et põllumajandustootjaid kohalike tootjatega ühendavad lühikesed tarneahelad saavad ergutada töökohtade loomist maapiirkondades, ning rõhutab, et kvaliteedikavad, geograafilised tähised ja mahepõllumajanduslik tootmine pakuvad võimalust arendada põllumajanduslikku toidutööstust ning võimaluse korral luua maapiirkondades töökohti, ning seepärast tuleks neid mitte ainult kaitsta, vaid ka arendada, et luua uusi töökohti ning säilitada piirkondlikku kultuuri ja identiteeti; rõhutab vajadust anda nendele toodetele parem juurdepääs suurematele turgudele ning vajadust kvaliteedi-, edendamis- ja kaitsemeetmete järele, et parandada nende turustamist ja kaasamist ühe geograafilise piirkonna üldiste turismitoodete hulka; tuletab praegu arutlusel olevate seadusandlike ettepanekute valguses meelde, et see positiivne majanduslik mõju põhineb tarbijate usaldusel, mida ei tasuks õõnestada muudatustega, mida võib pidada kvaliteedi vähendamiseks; rõhutab lisaks sellele, et menetlused nende kvaliteedistandardite saavutamiseks võivad olla koormavad ja neid tuleks lihtsustada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et liikmesriigid võiksid kasutada ulatuslikumalt teise samba 6. prioriteedi valdkondi, mis puudutab töökohtade säilitamist ja loomist, teadmussiiret ning kutse- ja jätkuõppe meetmeid (sealhulgas õpipoisiõpe ning praktika ja põllumajandusettevõtete töötajate ümberõpetamine), et neid saaks teiste jaoks ümber suunata muude maapiirkondades toimuvate tegevuste läbiviimiseks, samuti nõustamis- ja haldusabimeetmed, et suurendada põllumajandusettevõtete majanduslikku ja keskkonnamõju; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma toetust põllumajandustootjate, põllumajandussektori ja maapiirkonna töötajate koolituseks, et nad muutuksid mitmekülgsemaks ning mitmekesistaksid oma tegevust ja algatusi, ning innovatsiooni tugevdamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | võtab teadmiseks, et praegused maaelu arengu programmid keskenduvad palju vähem sotsiaalsetele projektidele, millega kaitstakse töökohti, kui seda tegid eelmise programmitöö perioodi (2007–2013) programmid, mille põhjuseks on liikmesriikide poolt oma maaelu arengu programmides valitud meetmed ning väiksemate vahendite reserveerimine tööhõivega seotud meetmete jaoks; nõuab seepärast maaelu arengu poliitika paindlikumat rakendamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et on vaja lihtsustada maaelu arengu poliitika rakendamist, võtta vastu sidusamad lähenemisviisid, mis on sarnased mitut fondi hõlmavate lähenemisviisidega, ning lõpetada liiga koormavate haldus- ja finantskontrollide kehtestamine liikmesriikide ja komisjoni poolt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liikmesriike üles reklaamima paremini ÜPP teise samba potentsiaali maapiirkondade tegevuste mitmekesistamisel (nt agroturism, taastuvenergia tootmine); |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu, et innovatsioonile omast riskitegurit ei ole nii siseriiklikus kui ka ELi poliitikas piisavalt arvesse võetud, mis on asjaolu, mis loob takistusi innovatsioonile ja töökohtade loomisele, eelkõige paljude sidusrühmade jaoks, kellel ei ole piisavat rahalist tugevust innovatiivsete projektide lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et maaelu areng ja töökohtade loomine on omavahel tihedalt seotud ning kutsub seepärast liikmesriike ja piirkondi üles maksimeerima kohalike ja piirkondlike omavalitsuste potentsiaali, kes tunnevad kõige paremini oma piirkondade väljakutseid ja võimalusi, saavutama teise samba eesmärgid ning järgima ÜPP prioriteete, mis hõlmavad sotsiaalse kaasatuse, vaesuse vähendamise ja majandusarengu edendamist; tuletab meelde võimaluse keskenduda maaelu arengu ja rakenduskavades töökohtade loomisele ja hoidmisele ning teenuste parandamisele maapiirkondades, ning kutsub komisjoni üles pakkuma abi selle eesmärgi saavutamiseks; rõhutab jagamismajanduse mudelite kohandamist maapiirkondades, et suurendada tööhõivet, muuta põllumajanduslikud tegevused tõhusamaks ja vähendada kulusid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama sotsiaalmajanduse ettevõtteid ja ühistuid, sealhulgas sotsiaalset põllumajandustootmist (2), et toetada sotsiaalset integratsiooni ja töökohti maapiirkondades; võtab teadmiseks sotsiaalettevõtluse algatuse raames võetud meetmed ning kutsub komisjoni üles edendama sotsiaalmajanduse panust maaelu arengusse sotsiaalmajanduse tegevuskava abil; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et tegevus demograafiliste arengusuundumuste ja peresõbralikkuse edendamiseks maapiirkondades peaks panema suuremat rõhku, et toetada perekondi ning ühitada hõlpsamini pere- ja tööelu, samuti ka seoses tööturu ja majandusarengu küsimustega maapiirkondades; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab vajadust edendada aktiivseid meetmeid ja poliitikasuundi, mis toovad esile rände positiivse rolli majanduskasvu suurendamisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel maapiirkondades; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles järgima poliitikat, millega edendatakse maapiirkondi turismi arendamise abil, mis asjakohase ülesehituse ja stiimulite abil toetamise korral oleks kultuurilise, sotsiaalse ja majanduskasvu liikumapanevaks jõuks piirkondades, mis omavad piisavalt loodus-, maastiku-, kultuuri- ja põllumajanduslike toiduainete alaseid ressursse; rõhutab, et turismi areng maapiirkondades ning põllumajandustootmise mitmekesistamine (mis hõlmaks haridus-, kultuuri- ja vaba aja veetmisega seotud tegevust) annab ka uutele põlvkondadele stiimuli tegutseda maapiirkondades algatusvõimega ja ettevõtlikkusega, mis on suunatud innovatsioonile ja traditsiooniliste toodete edendamisele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et EAFRDi ja teiste Euroopa fondide abil koostoime loomine erinevate poliitikavaldkondade vahel on esmatähtis, et lahendada töökohtade probleem maapiirkondades ja tagada, et põllumajandust tunnustatakse taas territoriaalse arengu põhitegurina; märgib, et teise samba vahendeid võiks kasutada dünaamilise rahastamisvahendina, et luua suurem koostoime muude rahastamisallikate ja programmidega, tehes need maapiirkondades kättesaadavaks, et suurendada ühenduvust, konkurentsivõimet ja majanduse mitmekesistamist ning toetada ettevõtlust, võttes arvesse maapiirkondade kultuuri ja identiteedi säilitamist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et väikesed, omanike juhitavad ettevõtted on järjest suurema surve all, kuna investorid ostavad kokku põllumajandusmaad; rõhutab, et põllumajandusliku maa ja maale juurdepääsu säilitamine on esmatähtis põllumajandusettevõtete asutamise ja laiendamise jaoks ning hädavajalik töökohtade alalhoidmiseks maapiirkondades; juhib tähelepanu, et komisjoni 2015. aasta novembri aruandes noorte põllumajandustootjate vajaduste kohta näidati, et ostetava ja renditava maa kättesaadavus on suurim noorte põllumajandustootjate ja algajate põllumajandustootjate ees seisev probleem; palub, et liikmesriigid vahetaksid parimaid tavasid ning töötaksid välja õigusaktid, et võimaldada näiteks siseriiklike tavade kohaselt omandiosaluse ja põllumajandusmaa haldamise abil juurdepääsu maale suure töötusega maapiirkondades või süsteemide loomist, millega hallatakse ja pakutakse teavet kasutuses mitteoleva maa või põllumajanduse jaoks kasutatava maa kohta, mille teenuse kasutamisel oleks eesõigus noortel põllumajandustootjatel ja naistel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab tähtsaks, et maaelu arengu programmid teevad rohkem suhete parandamiseks maa- ja linnapiirkondade vahel, et ergutada koostööd ja pakkuda maapiirkondades tegutsevatele ettevõtetele võimalusi, mis on nende piirkondade arenguks ja töökohtade loomiseks esmatähtis; on seisukohal, et külad täidavad linna- ja maapiirkondade arengus tähtsat rolli, andes ümbritsevate maapiirkondade elanikele juurdepääsu põhiteenustele, ning et liikmesriigid peaksid seepärast edendama oma territoriaalpoliitika osana teenuste pakkumist külades; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab siduvate eeskirjade kehtestamist õiglaste tasude kohta toiduainete tootjate, hulgimüüjate ja töötlejate vahelises toiduainete tarneahelas, et tagada, et põllumajandustootjad saavad lisanduvast väärtusest asjakohase osa, mis võimaldab neil tegeleda säästva põllumajandustootmisega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et metsandussektor, mis on praegu alakasutatud ressurss Euroopas, on suur töökohtade allikas, mida tuleks tema kogu puidutööstuses esinevates vormides paremini propageerida; lisab, et EL kannatab praegu tõsise puiduga varustamise puudulikkuse all, mistõttu selle sektori suurendamiseks on vaja teha investeeringud taristusse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et juurdepääs maale on põllumajandusettevõtete asutamise ja laiendamise esmatähtis eeltingimus; juhib tähelepanu, et juurdepääs maale on põllumajandusettevõttega alustada soovivate noorte põllumajandustootjate ees seisev suurim probleem; |
| --- | --- |

28.

ÜPP tulevik pärast 2020. aastat

| 29. | rõhutab, et ÜPP menetlusi tuleb lihtsustada ja säilitada tuleb piisav rahastamine, vähemalt praegusel tasandil, mis kajastab antud poliitika märkimisväärset Euroopa lisaväärtust, et täita tulemuslikku pikaajalist rolli tööhõive edendamises mitmekesise Euroopa põllumajandustootmis- ja metsandussektori osana, edendades seeläbi säästlikku arengut ja maapiirkondade ligitõmbavust; rõhutab, et maaelu arengu poliitika, mis võimaldab otsesemat ja tulemuslikumat tegevust sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks maapiirkondade elanike vahel ning tööhõive ja maapiirkondade dünaamika suurendamiseks, tuleks järk-järgult tugevdada ilma, et sellega õõnestataks esimese samba toetust, mis tuleks samuti ümber korraldada, et tagada muu hulgas turgude parem töötamine ja suurema stabiilsuse näitamine, mis on esmatähtis, et kindlustada põllumajandustulu, põllumajandustootmise ja toiduga kindlustatuse Euroopa mudel, ning tagada, et maapiirkonnad säilitavad võrreldes linnapiirkondadega oma ligitõmbavuse (mille puhul keskendutakse elukvaliteedile); |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et ÜPP raames tuleb suurt tähtsust omistada moderniseerimisele ja investeeringutele suunatud vahenditele, mis tagavad jätkusuutlikul viisil maapiirkondades asuvate majandussektorite konkurentsivõime (sealhulgas põllumajanduslike toiduainete, energia-, töötlemis- ja teenustesektor ja sotsiaalsektor), järgides seejuures keskkonnaeeskirju, mis aitab tagada töökohtade säilimise; juhib tähelepanu, et need vahendid võimaldavad ka jätkuvalt kaotada liikmesriikide ja piirkondade vahel põllumajanduses ja maaelu arengus valitsevaid puudujääke; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toonitab turismisektori olulisust sissetulekuallikana põllumajandustootjate jaoks (nt talupuhkus); nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid programme, et toetada investeeringuid ja ettevõtlust; peab tähtsaks toetada asjaomaseid põllumajandusettevõtteid turismikampaaniate abil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | võtab teadmiseks praeguseks ellu viidud ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamismeetmed, kuid palub komisjonil arendada edasi ja rakendada meetmeid proportsionaalsuse ja paindlikkuse loomiseks seoses ÜPP halduskoormusega ja põllumajandusettevõtete tootlikkusega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et ÜPP raames saavutatav on piiratud, sest selle peamine eesmärk on tagada toiduga varustatus ning et tulemuslik tegelemine paljude mureküsimustega, mis on seotud töökohtade loomise ja säilitamisega maapiirkondades, vajab laiemat, eri valdkondi hõlmavat poliitikat nii piirkonna kui ka liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles toetama konkurentsivõimelist ja jätkusuutlikku Euroopa põllumajanduse mudelit, mis põhineb perekondlikult juhitavatel, mitmekesistel ja multifunktsionaalsel tootmismudelil, mis seab esikohale territooriumil põhinevate ja õiglaselt tasustatud töökohtade säilitamise, pöörates erilist tähelepanu spetsiifilistest oludest tulenevate piirangutega territooriumitele, mida on nimetatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349, ning toiduainete ja muude toodete tootmisel toiduga kindlustatusele, samuti toiduohutusele, et kaitsta tervist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub liikmesriike üles arendama välja maaseire- ja reguleerimisvahendid, et aidata saada paremad teadmised maaturgudest ning lõpetada maa ja tootmissüsteemi hõivamise koondumise laialtlevinud probleem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab vajadust ergutada kvaliteetsete põllumajandustoodete arengut, turustamist ja müüki; nõuab algatusi uute turgude avamiseks ja operatiivsete tooteprogrammide ja turustamiskampaaniate kehtestamiseks, et tagada toodete mitmekesistamine ja konkurentsivõime Euroopa toiduahelas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et ÜPP peab võtma arvesse Euroopa põllumajandustootmise kõiki vorme kõikides maapiirkondades, sealhulgas kõige ebasoodsamas olukorras ja ebastabiilsemaid piirkondi (näiteks mägipiirkonnad ja äärepoolseimad piirkonnad), et tagada vahendite parim võimalik kasutamine; on veendunud, et see hõlmab ka mahajäetud põllumajandusmaa taaskasutusele võtmist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | juhib tähelepanu, et põllumajanduse ja piirkondlike nišiturgude mitmekesistamine suurendab ja tagab tööhõivet maapiirkondades; nõuab algatusi põllumajandusettevõtete (nt põllumajandustoodete otseturustamist) ja maapiirkondade majanduse üldiseks mitmekesistamiseks (nt soodustades üleminekut põllumajandusega seotud töölt teistele tööhõivevaldkondadele); |
| --- | --- |

38.

| 39. | on arvamusel, et tulevase ÜPP vahenditega tuleks anda rohkem toetust väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete ja tootjaorganisatsioonideks ühinenud ettevõtete kao aeglustamiseks, mis on üldjuhul mitmekesisemad, ökonoomsemad ja iseseisvamad, neid on kergem edasi anda ning nad loovad tõhusamalt lisaväärtust ja territooriumil põhinevaid töökohti ning on oma piirkondade tähtis majanduslik ja sotsiaalne sammas, ning jätkata ka konkreetse toetuse andmist territooriumitele, mida mõjutavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 sätestatud spetsiifilistest oludest tulenevad piirangud; |
| --- | --- |

39.

| 40. | juhib tähelepanu, et ÜPP otsetoetusi tuleks eraldada ainult isikutele, kelle peamine tegevusvaldkond on põllumajandus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | juhib tähelepanu, et äärepoolseimates piirkondades takistab vastastikune ühenduvuse puudumine töövõimalustega seotud lahenduste otsimist majanduslanguse korral, ning pidades silmas põllumajanduse tähtsust nendes piirkondades, on seisukohal, et tulevase ÜPP vahendeid tuleks kasutada nende piirkondade positiivseks diskrimineerimiseks, mis Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt kannatavad spetsiifilistest oludest tulenevate piirangute all, pidades silmas, et see võib omada mitmekordistavat mõju muude seotud tegevuste edendamises, nagu põllumajanduslik toidutööstus, turism, looduskaitse, energiatootmine ja ringmajandus viisil, mis täiendab mitut fondi hõlmavat strateegiat; rõhutab, et see selle strateegia puhul tuleks arvesse võtta äärepoolseimate piirkondade puhul kindlaks määratud positiivseid eristamistegureid, mis võiksid toimida laborina algupäraste innovatiivsete lahenduste leidmiseks põllumajanduses, mida saaks kohaldada vähem äärmuslikes ja laialtlevinumates tingimustes seoses põllumajandusettevõtte struktuuri, mulla ja kliimatingimuste ning iseloomuliku bioloogilise mitmekesisusega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et põllumajandusühistuid tuleks edendada ja rahaliselt toetada, sest sellega vähendatakse põllumajandusettevõtete tootmiskulusid, eelkõige mehhaniseerimiskulusid, ning edendatakse põllumajandustootjate vahelist solidaarsust ning innovatsiooni, teadmuste ja parimate tavade edasiandmist, luues seeläbi arengut ja tööhõivet soodustava dünaamilise arengu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub komisjoni üles ergutama väikeste põllumajandusettevõtete mitmekesistamist ja konkurentsivõimet, seda ka seoses sotsiaalse põllumajandustootmise ja teenustele suunatud põllumajandusega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab oluliseks, et ÜPP abil oleks võimalik toetada rohkem põllumajanduse positiivset mõju tööhõivele ja keskkonnale ning et selle abil tuleks tulemuslikumalt toetada mahepõllumajanduslikku ja biodünaamilist põllumajandustootmist ning kõiki teisi säästvaid tootmismeetodeid, sealhulgas integreeritud põllumajandustootmist ja agrometsandust agroökoloogia kontekstis, mis toob kaasa kehtivate eeskirjade lihtsustamise ning selliste eeskirjade vastuvõtmise, mida saab rakendada lihtsal, kõikehõlmaval ja probleeme mittetekitaval viisil; on veendunud, et selle positiivse mõju väärtus tööhõive ja keskkonna seisukohast pakub ühiskonnale tervikuna huvi ning on komponent, mis tuleks lisada põllumajandusettevõtjate sissetulekusse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tuletab meelde nn mahepõllumajanduslike piirkondade näite, mis on piirkonnad, kus kooskõlastatud meetmete abil reklaamitakse mahepõllumajanduslikult toodetud kohalike põllukultuuride ja loomakasvatuse tooteid ning kõiki nendest toodetest sõltuvaid ettevõtjaid (põllumajanduslikud toiduainete, toitlustus- ja turismiettevõtted), mille puhul on tegemist vahendiga, mis on juba näidanud oma suutlikkust suurendada kohalikke sissetulekuid ja aidata maakoha ja traditsiooniliste toodete säilitamise abil kaasa maa kaitsmisele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab säästva põllumajandustootmise ja säästvate toiduainetootmise süsteemide, eriti mahepõllumajandusliku tootmise ning samuti mulla, vee, bioloogilise mitmekesisuse ja maapiirkondade taristu säästva haldamise potentsiaali põllumajanduses ja arenevas maamajanduses inimväärsete töökohtade säilitamisel ja loomisel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on veendunud, et toiduohutuse tagamine Euroopa Liidus peab olema tulevase ÜPP peamine tegevuspõhimõte, ilma et seejuures hüljataks ELi välisturud; on sellega seoses arvamusel, et kaubanduslepingud võivad tuua Euroopa põllumajandusele kaasa nii tegelikke ohte kui ka võimalusi, ning on veendunud, et vabakaubanduslepingud ei tohiks põhjustada ebaausat konkurentsi väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete suhtes ega ohustada kohalikku majandust ja töökohti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et selleks, et parandada puu- ja juurviljasektori praegust ebatõhusat ülesehitust, tuleks taas sisse viia ELi toetus äsja asutatud puu- ja juurvilja kasvatajate ühenduste projektidele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et olukorras, kus on palju ebakindlust seoses põllumajandustoodete madalate ja volatiilsete hindade tulevikuga, peab EL saavutama aluslepingus sätestatud ÜPP eesmärgid, püüdes rohkem kaotada nende turgude korrapäratut mõju, kus hinnad langevad, ning tagada põllumajandussektori vastupidavus ja konkurentsivõime, luues turvavõrgustikud ning kriisiennetus- ja -ohjesüsteemid, et saavutada tasakaal pakkumise ja nõudluse vahel, ning luua riskijuhtimise vahendid, mis põhinevad uutel ja innovatiivsetel süsteemidel ning kaasates põllumajandustootjaid rahastamisse; on seisukohal, et põllumajandusturgude stabiliseerimisele suunatud meetmete rahastamise osakaalu tuleks suurendada ning et ÜPP peaks eelkõige tugevdama ka kindlustusskeeme, millega põllumajandustootjaid kaitstakse erinevate kliima-, tervise- ja majanduslike riskide eest; on veendunud, et seistes silmitsi ülemaailmse soojenemisega seotud ohtudega, peab EL tegema kõik võimaliku, et tugevdada põllumajanduse täidetavat positiivset rolli meetmete abil, mis hõlmavad agronoomiat ja paremat mulla kasutamist CO2 paremaks kogumiseks, ning see on tähtis põllumajandustootjatele tehnilise ja rahalise toetuse pakkumiseks, et võimaldada neil järk-järgult oma tavasid muuta ja innovatsiooniga tegeleda; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab lisaks, et otsetoetused peaksid jääma ÜPPs alles ka pärast aastat 2020, et sissetulekuid põllumajanduses toetada ja stabiliseerida, hüvitada liidu poolt tootmismeetodite ja eelkõige keskkonna vallas kehtestatud kõrgetest normidest tingitud kulusid ning aidata säilitada põllumajandustootmist ka kõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades; rõhutab lisaks, et otsetoetuste abil tuleks tagada põllumajandustootmise majanduslik stabiilsus ning toiduga kindlustatus ja keskkonnaohutus; täheldab sellega seoses, et otsetoetuste määra ajakohastamine on oluline, et tagada ELi ühtsel turul võrdsed konkurentsitingimused ja põllumajandusressursside säästev kasutamine ELi tasandil; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tunneb, et kuna põllumajandustootjate vaheline koostöö üksikutes liikmesriikides tugevalt erineb ja puudulik koostöö mõjutab negatiivselt põllumajandustootjate kriiside ja turusurvetega toimetuleku võimet, tuleks ÜPP raames ulatuslikult edendada koostöö arendamist põllumajandustootjate vahel eelkõige tootmis- ja töötlemissektorites; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab, et liikmesriigid seaksid ÜPP teise samba raames esikohale Euroopa innovatsioonipartnerluse; kutsub komisjoni üles seadma esikohale programmi „Horisont 2020“ ning tagama põllumajandustootjatele parema juurdepääsu EIP rahastamisvõimalustele, toetuse innovatiivsetele, säästvatele põllumajandus- ja metsandusmudelitele, mille abil toodetakse toitu ja toiduks mittekasutatavaid tooteid ja teenuseid (taastuvenergia, biomajandus, maaturism ja uued väljavaated põllumajandustootjatele toorainetega varustamiseks bensiini-järgses tööstusajastus) ning arendades iga maapiirkonna ressursse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | väljendab oma kindlat veendumust, et isegi tulevikus on vaja edendada põllumajandustootjate ja põllumajandustöötajate jätkuvat kutseõpet ning tagada teaduslikult põhjendatud teadmiste ja innovatsiooni levitamine, tagades seeläbi kohanemise muutuva keskkonnaga ja tehes majandustegevusega alustamise lihtsamaks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on seisukohal, et kohalikule arengule suunatud sellised alt ülespoole lähenemisviisid nagu LEADER/CLLD on osutunud töökohtade loomise ning loodud töökoha kohta tehtud avaliku sektori kulutuste väiksuse osas tulemuslikuks ning neid tuleks seepärast veelgi tugevdada, edendada ja rakendada kõigis liikmesriikides, rahastades neid mitmest fondist ning tugevdades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli; rõhutab eelkõige kohaliku tegevusrühma juhtide rolli tehnilise ja teenustega seotud toetuse pakkumiseks algatustele, mille eesmärk on projektid, millega edendatakse kohapealset tööhõivet; nõuab kohalikele tegevusrühmadele võimalikult ulatusliku iseseisvuse andmist, et suurendada nende tõhusust; märgib, et tuleb kehtestada mehhanismid, et tagada sotsiaalpartnerite sisukas kaasamine, ning kutsub komisjoni üles esitama rahvusvaheliste LEADER II projektidega seotud heade tavade mudeleid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib, et raskused juurdepääsuga siseriiklikku ja ELi programmitööd ja rahastamist käsitlevale teabele takistab maaelu arengut; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nõuab investeeringute tegemist maaelu arengu poliitika raames, millega toetatakse tööhõivet maapiirkondades, mis tuleks seada esikohale, keskendudes seejuures töökohtadele, muudatustele tööhõives, vastuvõtvate ettevõtete tõhususele ja luues stiimuleid töötajate palkamiseks, ning soovitab lisada maaelu arengu programmidesse mikrorahastamise tugevdamise, sest see on eriti kasulik põllumajandusettevõtete ja mittepõllumajanduslike ettevõtete abistamisel nende tegevuse alustamisel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et teise samba tähtsust töökohtade loomisel saab tugevdada, võimaldades piirkondade vajaduste põhiselt palju rohkem paindlikkust; |
| --- | --- |

57.

| 58. | on seisukohal, et tuleviku jaoks on vaja jätkata kvaliteetsete, territooriumipõhiste ning tooreid või töödeldud toiduaineid tarnivate toidusüsteemide arendamist, edendades selleks isiklikku vastutust ja sidusrühmade kaasamist, kes on ühinenud kas tootjate, töötlejate, turustajate ja tarbijate rühmadeks või kes on tootjate ja tarbijate kogukonnad, või ühendades muul viisil kõik põllumajanduslikud toiduainete ja toiduturismi sektorite ettevõtjad kvantitatiivsetes ja lepingupõhistes tegevustes, mille eesmärk on toiduvarude ja toiduohutuse ning ka õiglase sissetuleku tagamine, nii et põllumajandustootjad saavad inimväärse elatise ja säilitavad tööhõive oma põllumajandusettevõtetes; märgib, et sellised toidusüsteemid võivad eelkõige, kuid mitte ainult, võtta lühikeste tarneahelate ja/või kohalike turgude vormi; on seisukohal, et tulevikus tuleks rohkem ELi vahendeid pühendada teatavate spetsiaalsete toidukvaliteedisüsteemide arendamiseks ja käimashoidmiseks ning maailmakuulsa Euroopa gastronoomia edasiarendamiseks; peab esmatähtsaks kohandada sel eesmärgil paremini riigihankeid käsitlevaid õigusakte, et kohalikud ametiasutused saaksid reklaamida kohalikku tootmist; |
| --- | --- |

58.

| 59. | juhib tähelepanu vajadusele anda lisatoetust põllumajandusele ja töökohtade loomiseks ebasoodsas olukorras piirkondade ja ELi välispiiriäärsete alade põllumajandussektoris; |
| --- | --- |

59.

| 60. | on seisukohal, et tuleks edendada põllumajandustootjaid ja muid maapiirkondade sidusrühmi hõlmavaid mitme sidusrühma partnerlusi, sest need võimaldavad edendada mitmeid tegevusi, millega tekitatakse otsest ja kaudset tööhõivet, näiteks ehitades üles kohalikke toiduga seotud ja mitteseotud tarneahelaid ning rakendades erinevaid teenuseid (maaturism, era- ja avaliku ruumi säilitamine jne); |
| --- | --- |

60.

| 61. | on veendunud, et komisjon ja liikmesriigid peaksid ÜPP ja muude poliitikavaldkondade kaudu motiveerima põllumajandustootjaid mitmekesistama oma sissetulekuallikaid, mis kaitseb neid turgude langemise korral; on seisukohal, et selline mitmekesistamine võiks hõlmata ökoturismi, selliste taastuvenergiate arendamist nagu tuule- ja päikeseenergia, põllumajandustoodangule töötlemise kaudu väärtuse lisamist ning talupoed; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub komisjoni üles pakkuma rohkem toetust kohalikele ühistutele, et aidata neil saavutada kontroll oma hindade ja toodete üle; |
| --- | --- |

62.

| 63. | märgib, et turismisektor pakub märkimisväärseid võimalusi sissetuleku ning otsese ja kaudse tööhõive tekitamiseks põllumajandussektoris ja maapiirkondades, mis võimaldab tugevdada iga piirkonna ajaloolist, kultuurilist ja gastronoomilist maastikku ning keskkonnapärandit; võtab teadmiseks, et piirkonna turistide ligitõmbavus ei põhine mitte ainult selle ajalool, vaid ka üha rohkem selle toiduainete, maastike ja keskkonna kvaliteedil; on veendunud, et nendel põhjustel peaks turismisektor saama maaelu arengu poliitikast rohkem toetust; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et kliimamuutuste ja keskkonnaga seotud väljakutsed nõuavad ulatuslikke avaliku ja erasektori investeeringuid töökohtade loomisesse, mida toetab uute elukutsete tekkimine, et tagada maapiirkondade ressursside hoidmine ja säilitamine ning kahjustatud ökosüsteemide kvaliteedi taastamine, tulla tulemuslikumalt toime üleujutuste ja tulekahjudega ning parandada vee, mulla ja õhu kvaliteedi ning bioloogilise mitmekesisuse kaitset; märgib, et kuna see hõlmab kindlasti koostööd põllumajanduse ja muude maapiirkondade sidusrühmade vahel, pakub see uusi võimalusi sissetuleku mitmekesistamiseks põllumajanduses; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palub komisjonil hinnata praeguse põllumajanduskriisi sotsiaalseid mõjusid, eelkõige seoses töökohtade kadumisega, eriti maapiirkondades; kutsub liikmesriike üles kaaluma võimalusi oma põllumajandustootmise konkurentsivõime suurendamiseks, et see sektor suudaks luua töökohti ning tekitada lisaväärtust, mis jaotuks põllumajandus- ja põllumajandusliku toidutööstuse sektoris võrdselt, tagades seeläbi õiglase konkurentsi ja vähendades kahju, mida põhjustavad sotsiaalne dumping ning ebakindlad ja eeskirjadele mittevastavad töötingimused, mis mõjutavad ebaproportsionaalselt teatavaid rühmi; märgib, et paljudes põllumajanduslikes pereettevõtetes ei ole pereliikmetel sotsiaalselt staatust ega õiguslikku tunnustust ning nad ei ole hõlmatud sotsiaalkindlustussüsteemidega; rõhutab, et põllumajandusettevõtted peavad järgima riiklikke tööhõive- ja sotsiaalvaldkonna õigusakte; leiab, et ühise põllumajanduspoliitika esimese samba maksete mis tahes täiendavad tingimused suurendaksid olulisel määral põllumajandustootjate halduskoormust ja piiraksid nende töökohtade loomise potentsiaali; nõuab sotsiaalpartneritele haldusasutuste kõrval tugevamat rolli, ning kutsub liikmesriike üles tunnustama ja tagama põllumajandustootjate sotsiaalseid õigusi, tagades seeläbi, et kõik põllumajandussektoris kas täis- või osalise tööajaga töötajad on sotsiaalkaitsesüsteemidega hõlmatud; palub liikmesriikidel võtta siseriiklikesse õigusaktidesse üle direktiiv 2014/36/EL, mis käsitleb hooajatöötajaid; kutsub siseriiklikke tervishoiu- ja ohutusasutusi üles eraldama vahendeid põllumajandusettevõtete ohutust käsitleva teabe levitamiseks; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palub, et komisjon võtaks toidu- ja põllumajandussüsteemide jätkusuutlikkuse hindamise (SAFA) puhul kasutusele FAO välja pakutud näitajad, eelkõige tööhõive ja sotsiaalse heaoluga seotud näitajad; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tuletab meelde, et keskmiselt omab Euroopa põllumajandustootja vaid 12 hektarit maad ning et 70 %-l põllumajandustootjatest on vähem kui 5 hektarit maad; märgib, et tulenevalt nende suurusest ja struktuurist ei saa põllumajandustootjad endale alati täistööajaga ja kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid lubada; ergutab seetõttu komisjoni ja liikmesriike võtma meetmeid tööandjate rühmituste edendamiseks; |
| --- | --- |

67.

| 68. | peab hädavajalikuks tagada avalike ja erasektori teenuste olemasolu, et tagada maapiirkondade ligitõmbavus ja muuta võimalikuks töökohtade püsimine ja arenemine nendes piirkondades; on seisukohal, et maapiirkondades elavatel inimestel on õigus võrdsele juurdepääsule kvaliteetsetele avalikele teenustele, näiteks haridustele ning sotsiaalhoolekandele ja tervishoiule; peab esmatähtsaks, et kõik osalised – kohalik omavalitsus, piirkondlik valitsus (kui see on olemas) ja kohalik erasektor – teeksid koostööd, et edendada investeeringuid ning tagada, et maa- ja äärepoolseimatel piirkondadel on olemas elutähtis taristu, nagu ühis- ja eratranspordiühendused, energiavarustuskindlus ning usaldusväärne ja kiire lairibatehnoloogia, nagu ka rahastamis- ja krediidikavad maapiirkondade ettevõtjate, mikroettevõtete ja VKEde jaoks, ilma milleta oleksid maapiirkondade ettevõtted ja majapidamised püsivalt ebasoodsas olukorras ning jätkub ränne linnaaladele; |
| --- | --- |

68.

| 69. | on arvamusel, et seoses hiljutiste loomaepideemiatega ning seoses hiljutiste toiduohutusskandaalidega, nagu E. coli põhjustatud haiguspuhang 2011. aastal ja hobuseliha skandaal 2013. aastal, on vaja märkimisväärselt suurendada toidu ja söödaga kindlustatusele kulutatavaid summasid, nagu on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku kolmandas rubriigis, sest praeguseks seitsmeaastaseks ajavahemikuks eraldatud 1,93 miljardit eurot on täiesti ebapiisav; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab, et põllumajandustootjad peavad ulatuslikult tegelema ÜPPga seotud halduskuludega ja et need kulud erinevad liikmesriikide lõikes tugevalt; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vähendama liigsest bürokraatiast vabanemise abil halduskoormust ning lihtsustama ÜPPd ning tagama selle kulutõhusa ülevõtmise; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rõhutab, et juurdepääs põhiteenustele, näiteks haridusele, tervishoiule ja eluasemele, nagu ka nende teenuste pakkumise jätkumine on töökohtade loomisele suunatud keskkonna ja maapiirkondades elavate elutähtsate vajaduste täitmise eeltingimus; |
| --- | --- |

71.

| 72. | peab tähtsaks paluda avaliku sektori asutustelt tugiteenuste ja -teenistuste loomist põllumajandusettevõtte juhtimiseks maapiirkondades, et moderniseerida Euroopa põllumajandustootmist; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama ja soodustama naiste võrdõiguslikkust tööturul ning töö- ja eraelu ühitamist maapiirkondades, eelkõige seoses palkade ning sotsiaalsete- ja pensioniõigustega, uute kvalifikatsioonide edendamist ning väljavaadete ja võimaluste pakkumist põllumajandus- ja muudes sektorites töötavatele naistele, lähtudes ELi poliitikate ja programmide puhul võrdväärsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttest; kutsub neid üles ka kasutama paremini ära võimalusi seoses sihipäraste veebipõhiste teabeplatvormidega, meetmetega ja abiga, mis on suunatud algajatele ja pikaajalistele naissoost põllumajandusettevõtjatele ja maapiirkondades elavatele naistele eelkõige EAFRD ja muude ELi fondide raames, ning aidata hoida elutähtsat taristut ja igapäevaeluks vajalikke teenuseid maapiirkondades, aidates seeläbi piirata naiste lahkumist maapiirkondadest; juhib samamoodi tähelepanu vajadusele, et säästva arengu strateegiad eelkõige maapiirkondades hoiaksid, ergutaksid ja toetaksid naiste võrgustikke ja organisatsioone ning nende rolli põllumajanduses ja maapiirkondades toimuvas otsustusprotsessis; nõuab lisaks hõlpsamat juurdepääsu haridusele, rahandusele ja teabele, et soodustada naiste ettevõtlusalgatusi (nt e-äri kaudu), maapiirkonna ettevõtete omamist ja arengut; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid sotsiaalpartnerite ja sotsiaalhoolekandeorganisatsioonide rolli, kes teevad koos ametiasutustega tööd selle nimel, et kontrollida tööalaste õigusaktide järgimist, võidelda deklareerimata tööga ning jälgida selliste sotsiaalhoolekande- ja ohutusstandardite järgimist, millega edendatakse võõrtöötajate, sealhulgas naissoost hooajatöötajate, rändajate ja pagulaste sotsiaalset ja majanduslikku integratsiooni; nõuab sellise korra kehtestamist, mis tagab naiste osaluse kõikidel protsessi tasanditel; |
| --- | --- |

74.

| 75. | juhib tähelepanu, et põllumajandusmaa hulk ELis väheneb iga aastaga; rõhutab, et põllumaa säilitamine täidab esmatähtsat rolli töökohtade tagamisel maapiirkondades; palub liikmesriikidel edendada suuremat juurdepääsu maale suure tööpuuduse tasemega maapiirkondades; nõuab sellega seoses meetmete võtmist, et tagada noortele naissoost põllumajandustootjatele juurdepääs krediidile ja võimalus osaleda maa majandamises; |
| --- | --- |

75.

| 76. | juhib tähelepanu asjaolule, et naised moodustavad 45 % põllumajandusettevõtete tööjõust; kutsub komisjoni üles läbi vaatama põllumajandusliku pereettevõtte määratlust, et soodustada naiste juurdepääsu koolitusele ja professionaalsele nõustamisele ning kapitalile ja soodustustele; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub asjaomaseid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles innustama naisi osalema kohalikes tegevusrühmades, sõlmima programmi Leader raames kohalikke partnerlussidemeid ning tagama juhatustes sooliselt tasakaalustatud osalemise; |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Eurostati 2016. aasta andmed.

(2)  cf: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.nat-opinions.25458

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 4. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/241 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/241

---

P8_TA(2016)0364

Giorgos Grammatikakise puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta otsus Giorgos Grammatikakise puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2084(IMM))

(2018/C 215/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Giorgos Grammatikakise puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 1. aprillil 2016. aastal Kreeka Vabariigi Riigikohtu asepeaprokurör seoses Réthymno prokuröri ettepanekuga alustada kohtumenetlust ametiülesannete täitmisel usalduse kuritarvitamise tõttu, mis pandi toime koos teiste asjaosalistega ajavahemikus 2000–2002 Kreetal Réthymnos (toimik nr ABM:AB05/1956), ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 27. aprillil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Giorgos Grammatikakise puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 1. aprillil 2016. aastal Kreeka Vabariigi Riigikohtu asepeaprokurör seoses Réthymno prokuröri ettepanekuga alustada kohtumenetlust ametiülesannete täitmisel usalduse kuritarvitamise tõttu, mis pandi toime koos teiste asjaosalistega ajavahemikus 2000–2002 Kreetal Réthymnos (toimik nr ABM:AB05/1956), ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 27. aprillil 2016,

| — | võttes arvesse asjaolu, et Giorgos Grammatikakis loobus kodukorra artikli 9 lõikega 5 ette nähtud õigusest olla ära kuulatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et Giorgos Grammatikakis loobus kodukorra artikli 9 lõikega 5 ette nähtud õigusest olla ära kuulatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ning 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, Kreeka tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklit 54 ja Kreeka parlamendi kodukorra artiklit 83, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, Kreeka tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklit 54 ja Kreeka parlamendi kodukorra artiklit 83,

| — | võttes arvesse Kreeta apellatsioonikohtu prokuröri määrust nr 5181/18.11.2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeta apellatsioonikohtu prokuröri määrust nr 5181/18.11.2015,

| — | võttes arvesse 7. aprilli 2015. aasta dokumenti Euroopa Parlamendi liikme Giorgos Grammatikakise kohtusse ilmumise ning vastuväite ja tõendavate dokumentide esitamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. aprilli 2015. aasta dokumenti Euroopa Parlamendi liikme Giorgos Grammatikakise kohtusse ilmumise ning vastuväite ja tõendavate dokumentide esitamise kohta,

| — | võttes arvesse Kreeta apellatsioonikolleegiumi otsust nr 104/2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeta apellatsioonikolleegiumi otsust nr 104/2015,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0279/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0279/2016),

| A. | arvestades, et Kreeka Vabariigi Riigikohtu asepeaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Giorgos Grammatikakise puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kreeka Vabariigi Riigikohtu asepeaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Giorgos Grammatikakise puutumatuse äravõtmist seoses väidetavat õigusrikkumist käsitleva kohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artikli 62 kohaselt ei või parlamendi koosseisu ametiajal parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, vahistada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artikli 62 kohaselt ei või parlamendi koosseisu ametiajal parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, vahistada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata;

| D. | arvestades, et Kreeka ametiasutused on teinud ettepaneku võtta Giorgos Grammatikakis koos teiste osalistega vastutusele seoses teatavate juriidiliste kohustuste täitmata jätmisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kreeka ametiasutused on teinud ettepaneku võtta Giorgos Grammatikakis koos teiste osalistega vastutusele seoses teatavate juriidiliste kohustuste täitmata jätmisega;

| E. | arvestades, et kavandatav kohtumenetlus puudutab 8. märtsil 1996. aastal toimunud arutelu, kus käsitleti võimalust sõlmida kõigile Kreeta Ülikooli töötajatele uus kollektiivne erakindlustusleping lisaks kohustuslikule kindlustusele, ja ajavahemikus 2000–2002 järjestikuliste maksetena tehtud väidetavalt ebaseaduslikke makseid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kavandatav kohtumenetlus puudutab 8. märtsil 1996. aastal toimunud arutelu, kus käsitleti võimalust sõlmida kõigile Kreeta Ülikooli töötajatele uus kollektiivne erakindlustusleping lisaks kohustuslikule kindlustusele, ja ajavahemikus 2000–2002 järjestikuliste maksetena tehtud väidetavalt ebaseaduslikke makseid;

| F. | arvestades, et eelmine kohtumenetlus samas asjas hõlmas ajavahemikku alates 2000. aastast ja lõppes kõigi süüdistatavate õigeksmõistmisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eelmine kohtumenetlus samas asjas hõlmas ajavahemikku alates 2000. aastast ja lõppes kõigi süüdistatavate õigeksmõistmisega;

| G. | arvestades, et kavandatav kohtumenetlus ei ole selgelt seotud Giorgos Grammatikakise kui Euroopa Parlamendi liikmega, sest see puudutab tema endist ametikohta Kreeta Ülikooli senati rektorina; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kavandatav kohtumenetlus ei ole selgelt seotud Giorgos Grammatikakise kui Euroopa Parlamendi liikmega, sest see puudutab tema endist ametikohta Kreeta Ülikooli senati rektorina;

| H. | arvestades, et kavandatav kohtumenetlus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kavandatav kohtumenetlus ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| I. | arvestades, et kavandatav kohtumenetlus hõlmab pikemat ajavahemikku 1996. aastast 2000. aastani ja Giorgos Grammatikakise rektori ametiajal toimunud Kreeta Ülikooli senati viimast koosolekut, kus asjaomast küsimust arutati, kuid otsust ei tehtud; arvestades, et ei ole tõendeid selle kohta, et kavandatava kohtumenetluse aluseks oleks kavatsus tekitada kõnealusele Euroopa Parlamendi liikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kavandatav kohtumenetlus hõlmab pikemat ajavahemikku 1996. aastast 2000. aastani ja Giorgos Grammatikakise rektori ametiajal toimunud Kreeta Ülikooli senati viimast koosolekut, kus asjaomast küsimust arutati, kuid otsust ei tehtud; arvestades, et ei ole tõendeid selle kohta, et kavandatava kohtumenetluse aluseks oleks kavatsus tekitada kõnealusele Euroopa Parlamendi liikmele poliitilist kahju;

| J. | arvestades, et paljude Kreeta Ülikooli senati ja ELKE-komisjoni kaassüüdistatavate liikmete suhtes on kavandatavast kohtumenetlusest lõplikult loobutud väidetavate õigusrikkumiste 15-aastase aegumistähtaja möödumise tõttu ning osad süüdistatavad mõistis kohus 2016. aasta mais lõplikult õigeks kõigis süüdistuse punktides; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljude Kreeta Ülikooli senati ja ELKE-komisjoni kaassüüdistatavate liikmete suhtes on kavandatavast kohtumenetlusest lõplikult loobutud väidetavate õigusrikkumiste 15-aastase aegumistähtaja möödumise tõttu ning osad süüdistatavad mõistis kohus 2016. aasta mais lõplikult õigeks kõigis süüdistuse punktides;

| K. | arvestades, et parlament väljendab imestust asjaolu üle, et puutumatuse äravõtmist taotletakse 20 aastat pärast sündmuste toimumist ja Kreeka õigussüsteem ei ole selle aja jooksul suutnud alustada kohtumenetlust Giorgos Grammatikakise suhtes ning kavatseb teha seda nüüd, kui ta on Euroopa Parlamendi liige |
| --- | --- |

K.

arvestades, et parlament väljendab imestust asjaolu üle, et puutumatuse äravõtmist taotletakse 20 aastat pärast sündmuste toimumist ja Kreeka õigussüsteem ei ole selle aja jooksul suutnud alustada kohtumenetlust Giorgos Grammatikakise suhtes ning kavatseb teha seda nüüd, kui ta on Euroopa Parlamendi liige

| L. | arvestades, et õigussüsteem, mis aeglaselt toimib, ei saa kunagi olla täiesti õiglane, sest asjaomased inimesed ei ole enam need, kes nad olid 20 aastat tagasi; arvestades, et õigusest saab rääkida ainult siis, kui seda mõistetakse õigel ajal; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et õigussüsteem, mis aeglaselt toimib, ei saa kunagi olla täiesti õiglane, sest asjaomased inimesed ei ole enam need, kes nad olid 20 aastat tagasi; arvestades, et õigusest saab rääkida ainult siis, kui seda mõistetakse õigel ajal;

| 1. | otsustab Giorgos Grammatikakise puutumatuse ära võtta, mida palus ka Giorgos Grammatikakis ise, et lõpetada kõnesolev pikk kohtuprotsess; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka pädevatele ametiasutustele ja Giorgos Grammatikakisele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

Teisipäev, 25. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/243 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/243

---

P8_TA(2016)0395

Jean-Marie Le Peni puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta otsus Jean-Marie Le Peni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2016/2108(IMM))

(2018/C 215/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Pariisi apellatsioonikohtu peaprokuröri 14. märtsil 2016 saadetud ja 8. juunil 2016 täiskogus teatavaks tehtud taotlusi Jean-Marie Le Peni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses Pariisi maakohtu kohtu-uurijate kahe poolelioleva menetlusega rassiviha õhutamise asjus (2211/15/21 ja 2226/15/9), mille faktilised asjaolud on mõlemal juhul ühesugused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi apellatsioonikohtu peaprokuröri 14. märtsil 2016 saadetud ja 8. juunil 2016 täiskogus teatavaks tehtud taotlusi Jean-Marie Le Peni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses Pariisi maakohtu kohtu-uurijate kahe poolelioleva menetlusega rassiviha õhutamise asjus (2211/15/21 ja 2226/15/9), mille faktilised asjaolud on mõlemal juhul ühesugused,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele Jean-Marie Le Peni ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele Jean-Marie Le Peni ära kuulanud,

| — | võttes arvesse protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0301/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0301/2016),

| A. | arvestades, et kaks Pariisi maakohtu kohtu-uurijat on esitanud taotluse Jean-Marie Le Peni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses väidetava kuriteoga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kaks Pariisi maakohtu kohtu-uurijat on esitanud taotluse Jean-Marie Le Peni parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses väidetava kuriteoga;

| B. | arvestades, et protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et vastavalt Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklile 26 ei tohi parlamendiliiget tema ametiülesannete täitmisel avaldatud arvamuste või hääletamiskäitumise pärast kohtulikule vastutusele võtta, jälitada, vahistada, vahi all hoida ega süüdi mõista ning parlamendiliiget ei tohi kuriteo või üleastumise eest ilma parlamendi loata vahistada ega muul moel temalt vabadust võtta ega tema vabadust piirata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklile 26 ei tohi parlamendiliiget tema ametiülesannete täitmisel avaldatud arvamuste või hääletamiskäitumise pärast kohtulikule vastutusele võtta, jälitada, vahistada, vahi all hoida ega süüdi mõista ning parlamendiliiget ei tohi kuriteo või üleastumise eest ilma parlamendi loata vahistada ega muul moel temalt vabadust võtta ega tema vabadust piirata;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 8 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 8 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| E. | arvestades, et selle nõude eesmärk on tagada, et Euroopa Parlamendi liikmetel oleks põhimõtteliselt sõnavabaduse õigus, mis ei tähenda aga õigust laimata, viha õhutada, solvata või esineda mis tahes muude väljendustega, millega rikutakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 21; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et selle nõude eesmärk on tagada, et Euroopa Parlamendi liikmetel oleks põhimõtteliselt sõnavabaduse õigus, mis ei tähenda aga õigust laimata, viha õhutada, solvata või esineda mis tahes muude väljendustega, millega rikutakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 21;

| F. | arvestades, et sätteid parlamendiliikme puutumatuse kohta tuleb tõlgendada liidu aluslepingutes sätestatud väärtusi, eesmärke ja põhimõtteid arvesse võttes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sätteid parlamendiliikme puutumatuse kohta tuleb tõlgendada liidu aluslepingutes sätestatud väärtusi, eesmärke ja põhimõtteid arvesse võttes;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liikme puhul hõlmab selline puutumatus mitte üksnes parlamendiliikme poolt parlamendi ametlikel koosolekutel väljendatud arvamusi, vaid ka mujal, näiteks meedia vahendusel väljendatud arvamusi, tingimusel et „väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liikme puhul hõlmab selline puutumatus mitte üksnes parlamendiliikme poolt parlamendi ametlikel koosolekutel väljendatud arvamusi, vaid ka mujal, näiteks meedia vahendusel väljendatud arvamusi, tingimusel et „väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos“;

| H. | arvestades, et Jean-Marie Le Peni süüdistatakse selles, et ta 6. juunil 2014 internetis avaldatud videos avalikult rassiviha õhutas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Jean-Marie Le Peni süüdistatakse selles, et ta 6. juunil 2014 internetis avaldatud videos avalikult rassiviha õhutas;

| I. | arvestades, et Jean-Marie Le Peni vaidlusaluse väljenduse ja tema parlamentaarse tegevuse vahel ei ole seost ning seega ei täitnud Jean-Marie Le Pen end selliselt väljendades Euroopa Parlamendi liikme ametiülesandeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Jean-Marie Le Peni vaidlusaluse väljenduse ja tema parlamentaarse tegevuse vahel ei ole seost ning seega ei täitnud Jean-Marie Le Pen end selliselt väljendades Euroopa Parlamendi liikme ametiülesandeid;

| J. | arvestades, et ei ole alust kahtlustada fumus persecutionis’t, st katset Jean-Marie Le Peni parlamentaarset tegevust takistada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ei ole alust kahtlustada fumus persecutionis’t, st katset Jean-Marie Le Peni parlamentaarset tegevust takistada;

| 1. | otsustab Jean-Marie Le Peni parlamendiliikme puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsusmaa pädevale ametiasutusele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/245 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/245

---

P8_TA(2016)0396

Jane Collinsi eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta otsus Jane Collinsi eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse kohta (2016/2087(IMM))

(2018/C 215/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Jane Collinsi 3. mail 2016. aastal esitatud ja täiskogu istungil 11. mail 2016. aastal teatavaks tehtud taotlust kaitsta tema eesõigusi ja puutumatust seoses Londoni ülemkohtu Queen’s Bench Divisionis poolelioleva tsiviilkohtumenetlusega (taotlus nr HQ14DO4882), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jane Collinsi 3. mail 2016. aastal esitatud ja täiskogu istungil 11. mail 2016. aastal teatavaks tehtud taotlust kaitsta tema eesõigusi ja puutumatust seoses Londoni ülemkohtu Queen’s Bench Divisionis poolelioleva tsiviilkohtumenetlusega (taotlus nr HQ14DO4882),

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 ära kuulanud James Carveri, kes esindas Jane Collinsit, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 ära kuulanud James Carveri, kes esindas Jane Collinsit,

| — | võttes arvesse protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artikleid 7, 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) artikleid 7, 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 7 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 7 ja 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0297/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0297/2016),

| A. | arvestades, et Jane Collins esitas taotluse kaitsta tema kui parlamendiliikme eesõigusi ja puutumatust seoses Londoni ülemkohtu Queen’s Bench Divisionis poolelioleva tsiviilkohtumenetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Jane Collins esitas taotluse kaitsta tema kui parlamendiliikme eesõigusi ja puutumatust seoses Londoni ülemkohtu Queen’s Bench Divisionis poolelioleva tsiviilkohtumenetlusega;

| B. | arvestades, et esiteks puudutab see taotlus protokolli artiklit 7, milles sätestatakse, et Euroopa Parlamendi liikmel on õigus sõita Euroopa Parlamenti ja sealt tagasi ilma haldus- või muude piiranguteta oma vabale liikumisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et esiteks puudutab see taotlus protokolli artiklit 7, milles sätestatakse, et Euroopa Parlamendi liikmel on õigus sõita Euroopa Parlamenti ja sealt tagasi ilma haldus- või muude piiranguteta oma vabale liikumisele;

| C. | arvestades, et taotluse see osa viitab tõsiasjale, et Jane Collinsit on väidetavalt takistatud sõitmast parlamendi koosolekutele tema suhtes algatatud kohtumenetluse ajakava tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taotluse see osa viitab tõsiasjale, et Jane Collinsit on väidetavalt takistatud sõitmast parlamendi koosolekutele tema suhtes algatatud kohtumenetluse ajakava tõttu;

| D. | arvestades, et protokolli artiklit 7 ei kohaldata siiski kohtumenetlusest tulenevatele piirangutele, kuna neid käsitletakse eraldi eeskirjades protokolli (2) artiklites 8 ja 9, ja parlamendiliikme eesõiguste kaitsmise taotlus protokolli artikli 7 alusel ei ole seega vastuvõetav; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et protokolli artiklit 7 ei kohaldata siiski kohtumenetlusest tulenevatele piirangutele, kuna neid käsitletakse eraldi eeskirjades protokolli (2) artiklites 8 ja 9, ja parlamendiliikme eesõiguste kaitsmise taotlus protokolli artikli 7 alusel ei ole seega vastuvõetav;

| E. | arvestades, et teiseks puudutab taotlus Euroopa Parlamendi liikme vabaduse kaitset protokolli artikli 8 alusel, kuna parlamendiliikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teiseks puudutab taotlus Euroopa Parlamendi liikme vabaduse kaitset protokolli artikli 8 alusel, kuna parlamendiliikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| F. | arvestades, et see osa taotlusest on seotud tõsiasjaga, et Jane Collinsi vastu esitati Ühendkuningriigis tsiviilhagi kahju, sh tõsise kahju tekitamise, laimamise ja solvamise eest, samuti taotleti tema suhtes kohtumäärust, et takistada teda vaidlusaluseid seisukohti kordamast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et see osa taotlusest on seotud tõsiasjaga, et Jane Collinsi vastu esitati Ühendkuningriigis tsiviilhagi kahju, sh tõsise kahju tekitamise, laimamise ja solvamise eest, samuti taotleti tema suhtes kohtumäärust, et takistada teda vaidlusaluseid seisukohti kordamast;

| G. | arvestades, et väidetav laimamine ja solvamine on seotud Jane Collinsi esitatud süüdistustega erakonna konverentsil; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et väidetav laimamine ja solvamine on seotud Jane Collinsi esitatud süüdistustega erakonna konverentsil;

| H. | arvestades, et protokolli artiklis 8 sätestatud puutumatust kohaldatakse ainult nendele Euroopa Parlamendi liikmete seisukohtadele, mida parlamendiliikmed väljendavad kohustuste täitmise käigus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et protokolli artiklis 8 sätestatud puutumatust kohaldatakse ainult nendele Euroopa Parlamendi liikmete seisukohtadele, mida parlamendiliikmed väljendavad kohustuste täitmise käigus;

| I. | arvestades, et väide, mille parlamendiliige esitas väljaspool Euroopa Parlamendi territooriumit, loetakse parlamendiliikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuseks ainult juhul, kui see vastab subjektiivsele hinnangule, millel on otsene ja ilmselge seos nende kohustuste täitmisega (3); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et väide, mille parlamendiliige esitas väljaspool Euroopa Parlamendi territooriumit, loetakse parlamendiliikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuseks ainult juhul, kui see vastab subjektiivsele hinnangule, millel on otsene ja ilmselge seos nende kohustuste täitmisega (3);

| J. | arvestades, et vaidlusaluste seisukohtade ja Jane Collinsi kohustuste vahel Euroopa Parlamendi liikmena ei ole siiski otsest ja ilmset seost, kuna need seisukohad ei ole seotud tema tegevusega Euroopa Parlamendi liikmena ega Euroopa Liidu poliitikaga ning need esitati riigi tasandi poliitilise arutelu käigus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vaidlusaluste seisukohtade ja Jane Collinsi kohustuste vahel Euroopa Parlamendi liikmena ei ole siiski otsest ja ilmset seost, kuna need seisukohad ei ole seotud tema tegevusega Euroopa Parlamendi liikmena ega Euroopa Liidu poliitikaga ning need esitati riigi tasandi poliitilise arutelu käigus;

| K. | arvestades, et protokolli artikkel 8 ei hõlma seega vaidlusaluseid seisukohti; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et protokolli artikkel 8 ei hõlma seega vaidlusaluseid seisukohti;

| 1. | otsustab mitte kaitsta Jane Collinsi eesõigusi ja puutumatust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Ühendkuningriigi pädevale ametiasutusele, sealhulgas kohtunik Warbyle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, punktid 49 ja 51.

(3)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C163/10, ECLI: EU:C:2011:543.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/247 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/247

---

P8_TA(2016)0397

Mario Borghezio eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta otsus Mario Borghezio eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse kohta (2016/2028(IMM))

(2018/C 215/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Mario Borghezio 5. jaanuaril 2016. aastal esitatud ja täiskogu istungil 1. veebruaril 2016. aastal teatavaks tehtud taotlust kaitsta tema eesõigusi ja puutumatust seoses poolelioleva kriminaalmenetlusega Milano kohtus (RGNR No 41838/13, RG GIP No 12607/14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mario Borghezio 5. jaanuaril 2016. aastal esitatud ja täiskogu istungil 1. veebruaril 2016. aastal teatavaks tehtud taotlust kaitsta tema eesõigusi ja puutumatust seoses poolelioleva kriminaalmenetlusega Milano kohtus (RGNR No 41838/13, RG GIP No 12607/14),

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Mario Borghezio ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 5 Mario Borghezio ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Itaalia seaduse nr 205/1993 artikli 1 lõike 1 punkti A, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia seaduse nr 205/1993 artikli 1 lõike 1 punkti A,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 7 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 7 ja 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0312/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0312/2016),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Mario Borghezio on palunud kaitsta oma puutumatust kooskõlas protokolli nr 7 artiklitega 8 ja 9 seoses poolelioleva kriminaalmenetlusega Milano kohtus; arvestades, et riigiprokuröri teatise kohaselt on Mario Borghezio väidetavalt kaitsnud raadiosaates üleolekust ja rassilisest või etnilistest vihkamisest ajendatud ideid ning selline käitumine on karistatav vastavalt Itaalia seaduse nr 205/1993 artikli 1 punktile a; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Mario Borghezio on palunud kaitsta oma puutumatust kooskõlas protokolli nr 7 artiklitega 8 ja 9 seoses poolelioleva kriminaalmenetlusega Milano kohtus; arvestades, et riigiprokuröri teatise kohaselt on Mario Borghezio väidetavalt kaitsnud raadiosaates üleolekust ja rassilisest või etnilistest vihkamisest ajendatud ideid ning selline käitumine on karistatav vastavalt Itaalia seaduse nr 205/1993 artikli 1 punktile a;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklid 8 ja 9 on vastastikku välistavad (2); arvestades, et arutatav küsimus puudutab Euroopa Parlamendi liikme väidetavalt diskrimineerivaid arvamusi; arvestades, et seepärast on üksnes protokolli artikli 8 kohaldamine enesestmõistetav; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklid 8 ja 9 on vastastikku välistavad (2); arvestades, et arutatav küsimus puudutab Euroopa Parlamendi liikme väidetavalt diskrimineerivaid arvamusi; arvestades, et seepärast on üksnes protokolli artikli 8 kohaldamine enesestmõistetav;

| C. | arvestades, et protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| D. | arvestades, et Euroopa Kohus on otsustanud, et selleks, et arvamus oleks puutumatusega hõlmatud, peab Euroopa Parlamendi liige olema seda väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne (3); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Kohus on otsustanud, et selleks, et arvamus oleks puutumatusega hõlmatud, peab Euroopa Parlamendi liige olema seda väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne (3);

| E. | arvestades, et kõnealuses raadiosaates paluti Mario Borgheziol kommenteerida Itaalia valitsuse uue liikme, täpsemalt integratsiooniministri ametisse nimetamist ja pädevust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõnealuses raadiosaates paluti Mario Borgheziol kommenteerida Itaalia valitsuse uue liikme, täpsemalt integratsiooniministri ametisse nimetamist ja pädevust;

| F. | arvestades, et asjaolud, mis tulid ilmsiks õiguskomisjonile esitatud dokumentidest ja komisjonis toimunud kuulamisel, näitavad, et intervjuu käigus tehtud avaldustel ei ole otsest ja ilmset seost parlamendiliikme tegevusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et asjaolud, mis tulid ilmsiks õiguskomisjonile esitatud dokumentidest ja komisjonis toimunud kuulamisel, näitavad, et intervjuu käigus tehtud avaldustel ei ole otsest ja ilmset seost parlamendiliikme tegevusega;

| G. | arvestades eelkõige, et väidetavad mõtteavaldused olid kangemat laadi kui poliitilises debatis üldiselt kombeks ja lisaks sellele äärmiselt ebaparlamentaarsed; arvestades, et need avaldused on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 21, mistõttu ei saa nende puhul eeldada, et need tehti Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades eelkõige, et väidetavad mõtteavaldused olid kangemat laadi kui poliitilises debatis üldiselt kombeks ja lisaks sellele äärmiselt ebaparlamentaarsed; arvestades, et need avaldused on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 21, mistõttu ei saa nende puhul eeldada, et need tehti Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel;

| H. | arvestades, et seepärast ei või Mario Borghezio tegevust pidada Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seepärast ei või Mario Borghezio tegevust pidada Euroopa Parlamendi liikme ülesannete täitmiseks;

| I. | arvestades, et Euroopa Kohus on otsustanud, et kui riigi kohtusse on esitatud hagi Euroopa Parlamendi liikme vastu ja kui kohtule teatatakse, et on alustatud selle parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise menetlus, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi kodukorras, peab kõnesolev kohus menetluse peatama ja paluma parlamendil esitada võimalikult kiiresti oma arvamuse (4); arvestades, et Milano kohus, kus alustati kohtumenetlust Mario Borghezio vastu, keeldus menetluse peatamisest ja andis korralduse selle jätkamiseks, vaatamata Mario Borghezio taotlusele Euroopa Kohtu asjaomase kohtupraktika alusel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Kohus on otsustanud, et kui riigi kohtusse on esitatud hagi Euroopa Parlamendi liikme vastu ja kui kohtule teatatakse, et on alustatud selle parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise menetlus, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi kodukorras, peab kõnesolev kohus menetluse peatama ja paluma parlamendil esitada võimalikult kiiresti oma arvamuse (4); arvestades, et Milano kohus, kus alustati kohtumenetlust Mario Borghezio vastu, keeldus menetluse peatamisest ja andis korralduse selle jätkamiseks, vaatamata Mario Borghezio taotlusele Euroopa Kohtu asjaomase kohtupraktika alusel;

| 1. | otsustab mitte kaitsta Mario Borghezio eesõigusi ja puutumatust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopa Kohtu asjaomasele kohtupraktikale vaatamata keeldus Milano kohus Mario Borghezio vastu alustatud kohtumenetluse peatamisest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | loodab, et Itaalia ametiasutused järgivad alati Euroopa Kohtu põhimõtet selle kohta, et pädeval kohtul on kohustus peatada kohtumenetlus, kui Euroopa Parlamendi liige on esitanud eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Mario Borgheziole. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Eespool osutatud liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07, Marra, punkt 45.

(3)  Eespool osutatud kohtuasi C-163/10, Patriciello, punktid 33 ja 35.

(4)  Eespool osutatud liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07, Marra, punkt 43.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 4. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/249 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/249

---

P8_TA(2016)0363

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe ELi nimel sõlmimine ***

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12256/2016 – C8-0401/2016 – 2016/0184(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 215/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12256/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12256/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0401/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0401/2016),

| — | võttes arvesse 2015. aasta detsembris Prantsusmaal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP 21) vastu võetud Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta detsembris Prantsusmaal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP 21) vastu võetud Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Pariisi kliimakonverentsi tulemused: Pariisi kokkuleppe tagajärgede hinnang, mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule allkirjastada Euroopa Liidu nimel ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel sõlmitud Pariisi kokkulepe“ (COM(2016)0110), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Pariisi kliimakonverentsi tulemused: Pariisi kokkuleppe tagajärgede hinnang, mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule allkirjastada Euroopa Liidu nimel ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel sõlmitud Pariisi kokkulepe“ (COM(2016)0110),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi ja selle liikmesriikide kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, mille Läti ja Euroopa Komisjon esitasid 6. märtsil 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja selle liikmesriikide kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, mille Läti ja Euroopa Komisjon esitasid 6. märtsil 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0280/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0280/2016),

| 1. | annab nõusoleku Pariisi kokkuleppe sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/250 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/250

---

P8_TA(2016)0365

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine toetuse maksmiseks Kreekale pärast Joonia saari tabanud 2015. aasta novembri maavärinat

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta (COM(2016)0462 – C8-0283/2016 – 2016/2165(BUD))

(2018/C 215/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0462 – C8–0283/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0462 – C8–0283/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0270/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0270/2016),

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale

Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega ((EL) 2016/1856).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/252 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/252

---

P8_TA(2016)0366

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine – taotlus EGF/2016/001 FI/Microsoft

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2016/001 FI/Microsoft) (COM(2016)0490 – C8-0348/2016 – 2016/2211(BUD))

(2018/C 215/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0490 – C8-0348/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0490 – C8-0348/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0273/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0273/2016),

| A. | arvestades, et kuna globaliseerumisega kaasneb üldjuhul majanduskasv, tuleks seda kasvu kasutada ka selleks, et leevendada globaliseerumise tagajärgedega kokku puutuvate inimeste olukorda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuna globaliseerumisega kaasneb üldjuhul majanduskasv, tuleks seda kasvu kasutada ka selleks, et leevendada globaliseerumise tagajärgedega kokku puutuvate inimeste olukorda;

| B. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| C. | arvestades, et liidu rahaline toetus koondatud töötajatele peaks olema dünaamiline ning tehtud võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu rahaline toetus koondatud töötajatele peaks olema dünaamiline ning tehtud võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks;

| D. | arvestades, et Soome esitas EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumide alusel EGFist rahalise toetuse saamiseks taotluse EGF/2016/001 FI/Microsoft seoses 2 161 koondamisega Soomes paikneva ettevõtja Microsoft Mobile Oy ning tema kaheksa tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures, kes tegutsevad NACE Revision 2 osa 62 (Programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) all; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Soome esitas EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumide alusel EGFist rahalise toetuse saamiseks taotluse EGF/2016/001 FI/Microsoft seoses 2 161 koondamisega Soomes paikneva ettevõtja Microsoft Mobile Oy ning tema kaheksa tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures, kes tegutsevad NACE Revision 2 osa 62 (Programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) all;

| E. | arvestades, et taotlus vastab EGFi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab EGFi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele;

| F. | arvestades, et EGFist toetatavate meetmete finantskontrolli eest vastutab asjaomane liikmesriik, nagu on sätestatud EGFi määruse artikli 21 lõikes 1; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EGFist toetatavate meetmete finantskontrolli eest vastutab asjaomane liikmesriik, nagu on sätestatud EGFi määruse artikli 21 lõikes 1;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja et seetõttu on Soomel õigus saada nimetatud määruse alusel 5 364 000 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 8 940 000 euro suurustest kogukuludest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Soome esitas taotluse EGFist rahalise toetuse saamiseks 11. märtsil 2016 ja pärast Soome poolt lisateabe esitamist viis komisjon taotluse hindamise lõpule 29. juulil 2016, pidades seega kinni 12-nädalasest tähtajast, mis algas täiendatud taotluse kättesaamisega, ning komisjon otsustas, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et Microsofti koondamiste peamine põhjus seisneb tema Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi kasutavate telefonide turuosa kahanemises üle 50 %-lt 2009. aastal 0,6 %-le 2016. aasta teises kvartalis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et liidu osa üleilmse infotehnoloogia ja kommunikatsiooni (IKT) sektori tööhõives on viimastel aastatel vähenenud ja IKT-l on Soome majanduses väga suur tähtsus, sest 2014. aastal oli IKT sektoris hõivatud 6,7 % töötajatest, mis on liikmesriikide hulgas kõrgeim protsent; on seisukohal, et Microsoftis toimunud koondamised on seotud suundumusega, mis on alates Nokia allakäigust oma päritoluriigis mõjutanud kogu Soome elektroonikatööstust ja millega on seotud neli varasemat taotlust; järeldab, et need sündmused on otseselt seotud maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel aset leidnud struktuurimuutustega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et tarkvaratööstus on väga rahvusvaheline ja konkurents selles sektoris üleilmne, mis tähendab, et kõik turuosalised võivad konkureerida samade klientide pärast ning töötajate asukoha ja kultuurilise tausta tähendus on väike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks, et käesolev taotlus on jätk juhtumite jadale, mis kõik on seotud Nokia allakäiguga Soomes, ning et oodata on veel kahte taotlust seoses IKT sektoris koondatavate töötajatega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et koondatud inimesed elavad peamiselt NUTS 2. tasandi piirkondades Helsingi-Uusimaal (FI1B), Lõuna-Soomes (FI1C) ja Lääne-Soomes (FI197) ning nende pädevused on väga erinevad ja 89 % neist on vanuses 30–54 aastat; on mures selle pärast, et kõrge kvalifikatsiooniga ja haritud inimesed, kelle töövõimalused oleksid tavaolukorras head, on juba niigi keerulises tööpuuduse olukorras, eelkõige naised, kelle jaoks töö leidmine on keerulisem, võttes arvesse, et nad moodustavad peaaegu poole sihtrühma kuuluvatest toetusesaajatest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et praeguseks on programmeerimise, konsultatsioonide jms teenuste sektoris esitatud kaks EGFi toetuse taotlust, mille põhjenduseks on toodud kaubanduse globaliseerumine (EGF/2013/001 FI/Nokia ja EGF/2015/005 FI/Computer Programming); |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab IKT sektori tähtsust tööandjana Helsingi-Uusimaa, Lõuna-Soome ja Lääne-Soome piirkonnas ning koondatud töötajate potentsiaali tööstusharusse oma panus anda, kui piisavalt toetada nende täiendõpet ja -koolitust ning ettevõtlusplaane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et Soome ametiasutused alustasid individuaalsete teenuste osutamist koondatud töötajatele 11. septembril 2015, varakult enne seda, kui esitati avaldus EGFist toetuse saamise kohta esildatud kooskõlastatud paketi jaoks, sest sellised meetmed on kõlblikud EGFist kaasrahastamiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et suur osa (ligi 80 %) kogupaketist kulutatakse individuaalsetele teenustele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et Soomel on kavas võtta kõnealuses taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks kuut tüüpi meetmeid: i) nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed; ii) tööhõive- ja ettevõtlusteenused; iii) kutsekoolitus; iv) palgatoetus; v) ettevõtluse alustamise toetus ning vi) sõidu-, ööbimis- ja kolimiskulude hüvitamine; märgib, et kontrolliks ja aruandluseks on eraldatud piisav raha; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et lõikes 12 nimetatud palgatoetus moodustab 30–50 % töötaja palgakulust ja seda makstakse 6–24 kuu jooksul; kutsub liikmesriike pöörama palgatoetuse kasutamisel hoolikalt tähelepanu sellele, et koondatud töötajad, keda võetakse tööle palgatoetusega, ei asendaks kas osaliselt või täiel määral töökohta, mis varem kuulus teisele töötajale asjaomases ettevõttes; väljendab heameelt selle üle, et Soome ametivõimud on kinnitanud, et nad järgivad seda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et sissetulekut toetavatele meetmetele kulutatakse 16,64 % individuaalsete teenuste kogupaketist, mis on EGFi määruses sätestatud määrast (35 %) palju väiksem, ning et selliste meetmete tingimuseks on sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivne osalemine tööotsimis- või koolitusmeetmetes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil selliste sissetulekutoetuste mõju mitme aasta lõikes hinnata ja selle kohta teavet anda, et tagada see, et nende meetmetega toetatakse kvaliteetset tööhõivet ning et neid ei kasutata lühiajaliste madalate kuludega lepingute subsideerimiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud sihtrühmaks olevate toetusesaajate ning sotsiaal-, riiklike ja piirkondlike partnerite esindajatega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet; loodab, et pakutav koolitus kohandatakse nii koondatud töötajate vajadustele ja oskustele kui ka praegusele ettevõtluskeskkonnale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et Microsofti juhtumi puhul tehakse koostööd projektiga „Tööjõu liikuvus Euroopas 2014–2020“, mis on riiklik EURESe teenuste arendamise projekt; märgib, et piirkondades korraldatakse rahvusvahelisi värbamisüritusi, millega täiendatakse EGFi ja EURESega seotud teenuseid; kiidab heaks sellised meetmed ja asjaolu, et Soome ametivõimud ergutavad koondatud töötajaid täiel määral kasutama oma vaba liikumise õigust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et Euroopa Sotsiaalfondi raames on käivitatud riiklik meetmepakett „Värbava ja kärpiva ettevõtte vahelised mudelid“; märgib, et see meetmepakett annab tulemusi, mis võivad olla kasulikud käesoleva EGFi toetuse taotlusega seotud projektide elluviimisel; väljendab heameelt Soome ametivõimude pingutuste üle leida sünergiaid muude riiklikest või liidu fondidest rahastatavate meetmetega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et vastavalt EGFi määruse artiklile 7 tuleks individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel prognoosida tööturu väljavaateid ja seal vajatavaid oskusi ning see peaks olema kooskõlas ressursitõhusa ja jätkusuutliku majanduse eesmärgiga; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et varasemate EGFi taotlustega seoses koondatud töötajatele osutatud personaalsed teenused on osutunud äärmiselt tulemuslikuks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et Soome ametiasutused on kinnitanud, et kavandatavateks meetmeteks ei anta rahalist toetust liidu muudest fondidest või rahastamisvahenditest, välistatud on topeltrahastamine ning need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete iga-aastase võrdleva analüüsi esitamist, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste kattumine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tervitab Soome kinnitust selle kohta, et EGFi rahaline toetus ei asenda meetmeid, mida asjaomane äriühing on vastavalt liikmesriigi õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt kohustatud võtma; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunneb heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada, kehtestas komisjon parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Soome taotlus – EGF/2016/001 FI/Microsoft)

Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega ((EL) 2016/1857).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/256 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/256

---

P8_TA(2016)0367

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine – taotlus EGF/2016/002 SE/Ericsson

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Rootsi taotlus – EGF/2016/002 SE/Ericsson) (COM(2016)0554 – C8-0355/2016 – 2016/2214(BUD))

(2018/C 215/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0554 – C8-0355/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0554 – C8-0355/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0272/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0272/2016),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta kokkulepet;

| C. | arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele EGFi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada EGFi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisaega, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele EGFi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada EGFi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisaega, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/002 SE/Ericsson, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Rev. 2 osa 26 („Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine“) alla kuuluvas majandussektoris peamiselt NUTS 2. tasandi piirkondades Stockholmis (SE11), Östra Mellansveriges (SE12), Sydsveriges (SE22) ja Västsveriges (SE23), ning arvestades, et 1 556 koondatud töötajast, kes vastavad EGFist toetuse saamise tingimustele, osaleb meetmetes eeldatavalt 918 töötajat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGF/2016/002 SE/Ericsson, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Rev. 2 osa 26 („Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine“) alla kuuluvas majandussektoris peamiselt NUTS 2. tasandi piirkondades Stockholmis (SE11), Östra Mellansveriges (SE12), Sydsveriges (SE22) ja Västsveriges (SE23), ning arvestades, et 1 556 koondatud töötajast, kes vastavad EGFist toetuse saamise tingimustele, osaleb meetmetes eeldatavalt 918 töötajat;

| E. | arvestades, et taotlus esitati EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus esitati EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud;

| F. | arvestades, et Ericsson, seistes silmitsi pidurdunud majanduskasvu ning samal ajal Aasia tootjate tugevneva konkurentsiga, on vähehaaval tõmmanud telekommunikatsiooni riistvara tootmist koomale ning et see protsess sai alguse peaaegu kaks aastakümmet tagasi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ericsson, seistes silmitsi pidurdunud majanduskasvu ning samal ajal Aasia tootjate tugevneva konkurentsiga, on vähehaaval tõmmanud telekommunikatsiooni riistvara tootmist koomale ning et see protsess sai alguse peaaegu kaks aastakümmet tagasi;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja et seetõttu on Rootsil õigus saada nimetatud määruse alusel 3 957 918 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 6 596 531 euro suurustest kogukuludest ja mis aitab sihtrühmaks oleval 918 toetusesaajal tööturule naasta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Rootsi ametiasutused esitasid taotluse EGFist rahalise toetuse saamiseks 31. märtsil 2016 ning komisjon lõpetas hinnangu andmise pärast Rootsilt täiendava teabe saamist 5. septembril 2016 ja tegi selle samal päeval Euroopa Parlamendile teatavaks, pidades sellega kinni 12-nädalasest tähtajast, mis algab täidetud taotluse kättesaamisest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks, et IT- ja telekommunikatsioonisektoris domineerivad Aasia tootjad, mis on muutunud äritegevuse allhanke sihtkohaks; juhib tähelepanu sellele, et Ericsson on järk-järgult Rootsis töötavate isikute hulka vähendanud (21 178-lt 2005. aastal 17 858-le 2014. aastal), kuid samal ajal maailmamastaabis tohutult suurenenud (56 055-lt 2005. aastal 118 055-le 2014. aastal); |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et asjaomases piirkonnas kaotas samaaegselt töö suhteliselt suur hulk vanemaealisi ja suhteliselt samasuguse taustaga töötajaid, kellest enamikul, eelkõige Kistas (linn, kus koondatuid oli kõige rohkem) elavatel isikutel puuduvad kohalikul tööturul vajatavad oskused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunneb heameelt Rootsi otsuse üle keskenduda EGFi võimaliku toetuse puhul eelkõige Kista, Katrineholmi ja Kumla tootmisüksustele, mis seisavad silmitsi suurimate probleemidega, kuid annab samal ajal individuaalset abi ka teistest tootmisüksustest koondatud töötajatele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et koondamistest on mõjutatud erinevad töötajad, nii lihttöölised kui ka spetsialistid, ja väljendab muret selle pärast, et osa töötajaid seisab silmitsi tööturu suhteliselt madala nõudlusega traditsioonilises tootvas tööstuses; tunnistab nende töötajate võimalusi avalike või erasektori teenuste valdkonnas, mis nõuab aga suuri jõupingutusi ümberõppeks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks Arbetsförmedlingeni (Rootsi riiklik tööturuasutus) hinnangu, et lihttöölistel on võimalusi avalike või erasektori teenuste valdkonnas, kui neile pakutakse põhjalikku ümberõpet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tõdeb, et enamik spetsialistidest on insenerid, kellest mõni on spetsialiseerunud ainult Ericssonis kitsalt vajatavale valdkonnale, kuid väljendab heameelt Rootsi riikliku tööturuasutuse veendumuse üle, et koolituskavade individuaalsed abipaketid ja individuaalne nõustamine võimaldavad enamikul nendest koondatud töötajatest leida uue kvaliteetse töö; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et EGFist kaasrahastatavad koondatud töötajatele pakutavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmist: nõustamine ja kutsenõustamine; kaitstud ja toetatud töökohad ja rehabilitatsioonimeetmed; haridus ja koolitus; tööotsingutoetus; peab kiiduväärseks, et 50-aastastele ja vanematele osalejatele pööratakse motivatsiooninõustamisel ja karjääri planeerimisel eritähelepanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et sissetulekut toetavatele meetmetele kulutatakse 33,92 % individuaalsete teenuste kogupaketist, mis on EGFi määruses sätestatud maksimummäära (35 %) lähedal, ning et selliste meetmete tingimuseks on sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivne osalemine tööotsimis- või koolitusmeetmetes; on seisukohal, et see suhteliselt suur protsent on õigustatud, arvestades koondamistest mõjutatud vanemate töötajate märkimisväärset osakaalu ning individuaalse abi andmist õpiraskustega osalejatele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud sihtrühma kuuluvate toetusesaajate ja nende esindajatega ning kohalike riigiasutustega konsulteerides, võttes arvesse, et 22 % töötajatest on naised ja 78 % mehed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et kooskõlas EGFi määruse artikliga 7 tuleks EGFist rahastatava individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja nõutavatest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka praegusele ettevõtluskeskkonnale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunneb heameelt Rootsi ametiasutuste kinnituse üle, et erilist tähelepanu pööratakse traditsiooniliste soobarjääride murdmisele, sh sellele, et motiveerida meessoost toetusesaajaid leidma tööd tervishoiusektoris, ning sellele, et meetmed aitaksid saavutada 16 Rootsi keskkonnakvaliteedi eesmärki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub, et komisjon kirjeldaks tulevastes ettepanekutes täpsemalt, millistes sektorites võiksid töötajad tõenäoliselt tööd leida ning kas pakutav koolitus on kooskõlas majanduse tulevikuväljavaadete ning koondamistest mõjutatud piirkondade tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et Rootsi ametiasutused on kinnitanud, et kavandatavateks meetmeteks ei anta rahalist toetust liidu muudest fondidest või rahastamisvahenditest, välistatud on topeltrahastamine ning need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et praeguseks on arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmise sektorilt EGFile laekunud 14 taotlust, millest 11 puhul on põhjenduseks toodud kaubanduse globaliseerumine ja 3 puhul ülemaailmne finants- ja majanduskriis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kordab, et EGFi abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisisese õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunneb heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada, kehtestas komisjon parandatud menetluse; võtab teadmiseks uue ajakavaga kaasneva ajalise surve ning võimaliku mõju juhtumi läbivaatamise tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil tagada üldsuse juurdepääsu kõigile EGFi vahendite kasutamisega seotud dokumentidele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Rootsi taotlus – EGF/2016/002 SE/Ericsson)

Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega ((EL) 2016/1858).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/260 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/260

---

P8_TA(2016)0368

Õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele kriminaalmenetluses ja tagaotsitavatele Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse esialgset tasuta õigusabi kahtlustatavatele või süüdistatavatele, kellelt on võetud vabadus, ning tasuta õigusabi Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses (COM(2013)0824 – C7-0429/2013 – 2013/0409(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 215/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0824), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0824),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0429/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0429/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0165/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0165/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 226, 16.7.2014, lk 63.

---

P8_TC1-COD(2013)0409

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/..., milles käsitletakse tasuta õigusabi andmist kahtlustatavatele ja süüdistatavatele kriminaalmenetluses ning isikutele, kelle üleandmist taotletakse Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2016/1919) lõplikule kujule).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/261 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/261

---

P8_TA(2016)0369

Kauplemine teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal moel kohtlemiseks või karistamiseks ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 215/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0001), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0001),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0014/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0014/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A8-0267/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A8-0267/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 27. oktoobril 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0368).

---

P8_TC1-COD(2014)0005

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/2134) lõplikule kujule).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/262 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/262

---

P8_TA(2016)0370

Europoli ja Hiina vaheline strateegilise koostöö kokkulepe *

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu rakendusotsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse heaks Euroopa Politseiameti (Europol) poolt Hiina Rahvavabariigi avaliku julgeoleku ministeeriumi ja Europoli vahelise strateegilise koostöö kokkuleppe sõlmimine (08364/2016 – C8-0217/2016 – 2016/0808(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 215/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (08364/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (08364/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0217/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0217/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eriti selle artikli 23 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eriti selle artikli 23 lõiget 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), eriti selle artikleid 5 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), eriti selle artikleid 5 ja 6,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped, (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped, (3)

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0265/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0265/2016),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil hinnata koostöökokkuleppes sisalduvaid sätteid pärast uue Europoli määruse (4) kohaldamise alguskuupäeva; kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti ja nõukogu hindamise tulemustest ning kohasel juhul esitama soovituse loa andmise kohta, et avada rahvusvahelised läbirääkimised kokkuleppe muutmiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(2)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 6.

(3)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 12.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

---

Kolmapäev, 5. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/263 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/263

---

P8_TA(2016)0372

Peruu ühinemine rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Austria Vabariigil ja Rumeenial anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Peruu ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2016)0367 – C8-0234/2016 – 2016/0168(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 215/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2016)0367), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2016)0367),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0234/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0234/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine kuulub Euroopa liidu ainupädevusse välisasjades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine kuulub Euroopa liidu ainupädevusse välisasjades,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0267/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0267/2016),

| 1. | kiidab heaks Austria Vabariigile ja Rumeeniale loa andmise anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Peruu ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Peruu valitsusele ja parlamendile ning Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi alalisele büroole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/264 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/264

---

P8_TA(2016)0373

Kasahstani ühinemine rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2016)0368 – C8-0232/2016 – 2016/0169(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 215/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2016)0368), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2016)0368),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0232/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0232/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu arvamust (1), mille kohaselt 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu arvamust (1), mille kohaselt 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0268/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0268/2016),

| 1. | kiidab heaks teatavatele liikmesriikidele loa andmise anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Kasahstani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Kasahstani valitsusele ja parlamendile ning Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi alalisele büroole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/265 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/265

---

P8_TA(2016)0374

Korea ühinemine rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Korea Vabariigi ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2016)0372 – C8-0233/2016 – 2016/0173(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 215/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2016)0372), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2016)0372),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0233/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0233/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu arvamust (1), mille kohaselt 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu arvamust (1), mille kohaselt 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0266/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0266/2016),

| 1. | kiidab heaks teatavatele liikmesriikidele loa andmise anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Korea Vabariigi ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Korea Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi alalisele büroole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

Teisipäev, 25. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/266 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/266

---

P8_TA(2016)0391

DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamine Taanis *

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Taanis (11219/2016 – C8-0340/2016 – 2016/0813(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 215/49)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (11219/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (11219/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 esimest lõiku (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0340/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 esimest lõiku (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0340/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (1) eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (1) eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0289/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0289/2016),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

(2)  ELT C 181, 19.5.2016, lk 67.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0269.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/267 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/267

---

P8_TA(2016)0392

Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Taanis *

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Taanis (11220/2016 – C8-0341/2016 – 2016/0814(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 215/50)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (11220/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (11220/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 esimest lõiku (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0341/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 esimest lõiku (muudetud Amsterdami lepinguga) ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0341/2016),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (1) eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (1) eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0288/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0288/2016),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

(2)  ELT C 181, 19.5.2016, lk 67.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0269.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/268 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/268

---

P8_TA(2016)0393

ELi ja Hiina vaheline leping diplomaatilise passi kasutajate puhul lühiajalise viisa nõudest loobumise kohta ***

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelise diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (15470/2015 – C8-0110/2016 – 2015/0293(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 215/51)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15470/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15470/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (15469/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise passi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (15469/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0110/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0110/2016),

| — | võttes arvesse väliskomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0281/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0281/2016),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/269 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/269

---

P8_TA(2016)0394

Liikmesriigid, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või raskustesse sattumise ohus ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2016)0418 – C8-0238/2016 – 2016/0193(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 215/52)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0418), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0418),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0238/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0238/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. septembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. septembri 2016. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A8-0292/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A8-0292/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P8_TC1-COD(2016)0193

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse määruse (EL) nr 1303/2013 teatavaid sätteid, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või raskuste tekkimise ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2016/2135) lõplikule kujule).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/270 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/270

---

P8_TA(2016)0398

Raudteeveo statistika seoses kaupade, reisijate ja õnnetuste andmete kogumisega ***II

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta seoses selliste andmete kogumisega, mis käsitlevad kaupu, reisijaid ja õnnetusi (10000/1/2016 – C8-0365/2016 – 2013/0297(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 215/53)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10000/1/2016 – C8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10000/1/2016 – C8-0365/2016),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0611) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0611) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0300/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0300/2016),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 11.3.2014, P7_TA(2014)0197.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/271 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/271

---

P8_TA(2016)0399

Kaupade siseveetranspordi statistika (delegeeritud ja rakendusvolituste andmine) ***II

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1365/2006, mis käsitleb kaupade siseveetranspordi statistikat, seoses delegeeritud ja rakendusvolituste andmisega komisjonile teatavate meetmete vastuvõtmiseks (09878/1/2016 – C8-0358/2016 – 2013/0226(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 215/54)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09878/1/2016 – C8-0358/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09878/1/2016 – C8-0358/2016),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0484) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0484) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0298/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0298/2016),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 11.3.2014, P7_TA(2014)0180.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/272 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/272

---

P8_TA(2016)0400

Tollieeskirjade rikkumisi ja asjaomaseid karistusi käsitlev liidu õigusraamistik ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobril 2016. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tollieeskirjade rikkumisi ja asjaomaseid karistusi käsitleva liidu õigusraamistiku kohta (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 215/55)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Volitus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle
  artiklit
   33, | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle
  artikleid
   33
  ja 114
  , |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle
  artiklit
   33,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle
  artikleid
   33
  ja 114
  ,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Käesolev direktiiv peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 952/2013

   (2)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Käesolev direktiiv peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 952/2013

   (2)

  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Sellest tulenevalt kohaldatakse tollieeskirjade
  rikkumiste ja asjaomaste karistuste suhtes 28 erinevat õigusnormide kogumit. Liidu tollialaste õigusaktide rikkumist ei käsitleta seetõttu kogu liidus ühetaoliselt ja konkreetsel juhul määratavad karistused võivad oma iseloomult ja raskusastmelt erineda olenevalt karistust määravast liikmesriigist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Sellest tulenevalt kohaldatakse tollieeskirjade
  rikkumiste ja asjaomaste karistuste suhtes 28 erinevat õigusnormide kogumit. Liidu tollialaste õigusaktide rikkumist ei käsitleta seetõttu kogu liidus ühetaoliselt ja konkreetsel juhul määratavad karistused võivad oma iseloomult ja raskusastmelt erineda olenevalt karistust määravast liikmesriigist.

| (2) | Tollieeskirjade
  rikkumiste ja asjaomaste karistuste suhtes
  kohaldatakse
   28 erinevat õigusnormide kogumit. Liidu tollialaste õigusaktide rikkumist ei käsitleta seetõttu kogu liidus ühetaoliselt ja konkreetsel juhul määratavad karistused võivad oma iseloomult ja raskusastmelt erineda olenevalt karistust määravast liikmesriigist
  , mis võib jätta selle liikmesriigi ilma tuludest ning moonutada kaubavahetust
  . |
| --- | --- |

(2)

Tollieeskirjade
  rikkumiste ja asjaomaste karistuste suhtes
  kohaldatakse
   28 erinevat õigusnormide kogumit. Liidu tollialaste õigusaktide rikkumist ei käsitleta seetõttu kogu liidus ühetaoliselt ja konkreetsel juhul määratavad karistused võivad oma iseloomult ja raskusastmelt erineda olenevalt karistust määravast liikmesriigist
  , mis võib jätta selle liikmesriigi ilma tuludest ning moonutada kaubavahetust
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Liikmesriikide õigussüsteemide lahknevus kahjustab tolliliidu optimaalset juhtimist ja takistab ühtlasi tolliliidus võrdsete võimaluste tagamist ettevõtjatele, sest see mõjutab juurdepääsu tollialastele lihtsustustele ja hõlbustustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Liikmesriikide õigussüsteemide lahknevus kahjustab tolliliidu optimaalset juhtimist ja takistab ühtlasi tolliliidus võrdsete võimaluste tagamist ettevõtjatele, sest see mõjutab juurdepääsu tollialastele lihtsustustele ja hõlbustustele.

| (3) | Liikmesriikide õigussüsteemide lahknevus kahjustab tolliliidu optimaalset juhtimist ja
  siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalikku läbipaistvust seoses sellega, kuidas erinevad tolliasutused rikkumisi käsitlevad, ja
  takistab ühtlasi tolliliidus võrdsete võimaluste tagamist ettevõtjatele,
  kes niigi peavad liidu eri piirkondades erinevaid eeskirju järgima,
  sest see mõjutab
  nende
  juurdepääsu tollialastele lihtsustustele ja hõlbustustele. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide õigussüsteemide lahknevus kahjustab tolliliidu optimaalset juhtimist ja
  siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks vajalikku läbipaistvust seoses sellega, kuidas erinevad tolliasutused rikkumisi käsitlevad, ja
  takistab ühtlasi tolliliidus võrdsete võimaluste tagamist ettevõtjatele,
  kes niigi peavad liidu eri piirkondades erinevaid eeskirju järgima,
  sest see mõjutab
  nende
  juurdepääsu tollialastele lihtsustustele ja hõlbustustele.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kehtestada
  tuleks
  selliste käitumisviiside nimekiri
  , mida tuleks pidada liidu tollialaste õigusaktide rikkumiseks ja mille eest määratakse karistus.
  Need
  tollieeskirjade rikkumised peaksid täielikult põhinema tollialastest õigusaktidest tulenevatel kohustustel (otseste viidetega tolliseadustikule). Käesoleva direktiiviga
  ei määrata kindlaks
  ,
  kas
  liikmesriigid peaksid nende tollieeskirjade rikkumiste suhtes kohaldama
  haldus- või
  kriminaalkaristusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kehtestada
  tuleks
  selliste käitumisviiside nimekiri
  , mida tuleks pidada liidu tollialaste õigusaktide rikkumiseks ja mille eest määratakse karistus.
  Need
  tollieeskirjade rikkumised peaksid täielikult põhinema tollialastest õigusaktidest tulenevatel kohustustel (otseste viidetega tolliseadustikule). Käesoleva direktiiviga
  ei määrata kindlaks
  ,
  kas
  liikmesriigid peaksid nende tollieeskirjade rikkumiste suhtes kohaldama
  haldus- või
  kriminaalkaristusi.

| (6) | Käesoleva direktiiviga
  tuleks
  kehtestada loend sellistest käitumisviisidest
  , mida tuleks pidada liidu tollialaste õigusaktide rikkumiseks ja mille eest määratakse karistus.
  Sellised
  tollieeskirjade rikkumised peaksid täielikult põhinema tollialastest õigusaktidest tulenevatel kohustustel (otseste viidetega tolliseadustikule). Käesoleva direktiiviga
  nähakse ette
  ,
  et
  liikmesriigid peaksid nende tollieeskirjade rikkumiste suhtes kohaldama
  muid kui
  kriminaalkaristusi.
  Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalus näha kooskõlas liidu ja siseriikliku õigusega ette muud liiki karistuste asemel kriminaalkaristused seal, kus seda tingib asjaomase rikkumise raskus ja iseloom, nii et määratud karistused oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga
  tuleks
  kehtestada loend sellistest käitumisviisidest
  , mida tuleks pidada liidu tollialaste õigusaktide rikkumiseks ja mille eest määratakse karistus.
  Sellised
  tollieeskirjade rikkumised peaksid täielikult põhinema tollialastest õigusaktidest tulenevatel kohustustel (otseste viidetega tolliseadustikule). Käesoleva direktiiviga
  nähakse ette
  ,
  et
  liikmesriigid peaksid nende tollieeskirjade rikkumiste suhtes kohaldama
  muid kui
  kriminaalkaristusi.
  Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalus näha kooskõlas liidu ja siseriikliku õigusega ette muud liiki karistuste asemel kriminaalkaristused seal, kus seda tingib asjaomase rikkumise raskus ja iseloom, nii et määratud karistused oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Esimesse käitumisviiside kategooriasse peaksid kuuluma range vastutusega seotud tollieeskirjade rikkumised, mille puhul süü tuvastamine ei ole nõutav, võttes arvesse asjaomaste kohustuste objektiivsust ja asjaolu, et nende täitmise eest vastutavad isikud ei saa eirata nende olemasolu ja siduvust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Esimesse käitumisviiside kategooriasse peaksid kuuluma range vastutusega seotud tollieeskirjade rikkumised, mille puhul süü tuvastamine ei ole nõutav, võttes arvesse asjaomaste kohustuste objektiivsust ja asjaolu, et nende täitmise eest vastutavad isikud ei saa eirata nende olemasolu ja siduvust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Teise ja kolmandasse käitumisviiside kategooriasse peaksid kuuluma tollieeskirjade rikkumised, mis pannakse toime vastavalt kas ettevaatamatusest või tahtlikult, kusjuures vastutuse tekkimiseks tuleb nimetatud subjektiivne koosseis tuvastada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Teise ja kolmandasse käitumisviiside kategooriasse peaksid kuuluma tollieeskirjade rikkumised, mis pannakse toime vastavalt kas ettevaatamatusest või tahtlikult, kusjuures vastutuse tekkimiseks tuleb nimetatud subjektiivne koosseis tuvastada.

välja jäetud

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Õiguskindlustuse
  tagamiseks tuleks ette näha, et tolliasutuse tehtud veast
  tulenevat tegevust või tegevusetust
  ei tuleks käsitada tollieeskirjade rikkumisena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Õiguskindlustuse
  tagamiseks tuleks ette näha, et tolliasutuse tehtud veast
  tulenevat tegevust või tegevusetust
  ei tuleks käsitada tollieeskirjade rikkumisena.

| (10) | Õiguskindluse
  tagamiseks tuleks ette näha, et
  tegevust või tegevusetust, mis tuleneb
  tolliasutuse tehtud veast
  , millele on osutatud tolliseadustikus,
  ei tuleks käsitada tollieeskirjade rikkumisena. |
| --- | --- |

(10)

Õiguskindluse
  tagamiseks tuleks ette näha, et
  tegevust või tegevusetust, mis tuleneb
  tolliasutuse tehtud veast
  , millele on osutatud tolliseadustikus,
  ei tuleks käsitada tollieeskirjade rikkumisena.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Liikmesriikide
  karistussüsteemide ühtlustamiseks tuleks kehtestada karistuste skaalad, mis kajastavad tollieeskirjade rikkumiste
  eri kategooriaid ja nende
  raskusastet. Selleks et kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, peaksid liikmesriigid ühtlasi tagama, et nende pädevad asutused võtavad kohaldatavate karistuste liigi ja taseme kindlaksmääramisel arvesse konkreetseid raskendavaid või kergendavaid asjaolusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Liikmesriikide
  karistussüsteemide ühtlustamiseks tuleks kehtestada karistuste skaalad, mis kajastavad tollieeskirjade rikkumiste
  eri kategooriaid ja nende
  raskusastet. Selleks et kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, peaksid liikmesriigid ühtlasi tagama, et nende pädevad asutused võtavad kohaldatavate karistuste liigi ja taseme kindlaksmääramisel arvesse konkreetseid raskendavaid või kergendavaid asjaolusid.

| (12) | Liikmesriikide
  karistussüsteemide ühtlustamiseks tuleks kehtestada karistuste skaalad, mis kajastavad tollieeskirjade rikkumiste raskusastet. Selleks et kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, peaksid liikmesriigid ühtlasi tagama, et nende pädevad asutused võtavad kohaldatavate karistuste liigi ja taseme kindlaksmääramisel arvesse konkreetseid raskendavaid või kergendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikide
  karistussüsteemide ühtlustamiseks tuleks kehtestada karistuste skaalad, mis kajastavad tollieeskirjade rikkumiste raskusastet. Selleks et kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, peaksid liikmesriigid ühtlasi tagama, et nende pädevad asutused võtavad kohaldatavate karistuste liigi ja taseme kindlaksmääramisel arvesse konkreetseid raskendavaid või kergendavaid asjaolusid.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Tolliasutused peaksid karistuse määramisel lähtuma kaupade väärtusest vaid juhul, kui tõsine eeskirjade rikkumine on seotud mitte tollimaksude tasumata jätmisega, vaid asjaomaste kaupade väärtusega, näiteks seonduvalt intellektuaalomandiõigustega või keeldude või piirangute alla kuuluvate kaupadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Tolliasutused peaksid karistuse määramisel lähtuma kaupade väärtusest vaid juhul, kui tõsine eeskirjade rikkumine on seotud mitte tollimaksude tasumata jätmisega, vaid asjaomaste kaupade väärtusega, näiteks seonduvalt intellektuaalomandiõigustega või keeldude või piirangute alla kuuluvate kaupadega.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Tollieeskirjade rikkumist käsitleva menetluse algatamiseks tuleks kehtestada nelja-aastane aegumistähtaeg alates tollieeskirjade rikkumise toimepanekust või – pidevate või korduvate rikkumiste korral – sellist rikkumist kujutava käitumise lõpetamisest. Liikmesriigid peaksid tagama, et tollieeskirjade rikkumist käsitleva juurdluse või
  kohtumenetluse korral aegumistähtaja kulg katkeb
  .
  Liikmesriigid võivad
  ette näha kõnealuse aegumistähtaja kulgemise peatamise juhtumid.
  Asjaomase kohtumenetluse algatamisele või jätkamisele
  tuleks kehtestada kaheksa-aastane ja karistuse täitmisele kolmeaastane aegumistähtaeg. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Tollieeskirjade rikkumist käsitleva menetluse algatamiseks tuleks kehtestada nelja-aastane aegumistähtaeg alates tollieeskirjade rikkumise toimepanekust või – pidevate või korduvate rikkumiste korral – sellist rikkumist kujutava käitumise lõpetamisest. Liikmesriigid peaksid tagama, et tollieeskirjade rikkumist käsitleva juurdluse või
  kohtumenetluse korral aegumistähtaja kulg katkeb
  .
  Liikmesriigid võivad
  ette näha kõnealuse aegumistähtaja kulgemise peatamise juhtumid.
  Asjaomase kohtumenetluse algatamisele või jätkamisele
  tuleks kehtestada kaheksa-aastane ja karistuse täitmisele kolmeaastane aegumistähtaeg.

| (13) | Tollieeskirjade rikkumist käsitleva menetluse algatamiseks tuleks kehtestada nelja-aastane aegumistähtaeg alates tollieeskirjade rikkumise toimepanekust või – pidevate või korduvate rikkumiste korral – sellist rikkumist kujutava käitumise lõpetamisest. Liikmesriigid peaksid tagama, et
  aegumistähtaeg katkeb sama
  tollieeskirjade rikkumist käsitleva juurdluse või
  kohtumenetlusega seotud teo või rikkumise eest vastutava isiku sooritatud teo toimepanemise korral
  .
  Liikmesriikidel peaks olema võimalus
  ette näha kõnealuse aegumistähtaja kulgemise peatamise juhtumid.
  Aegumistähtaja mis tahes katkemisest sõltumata
  tuleks
  kohtumenetluste kestusele
  kehtestada kaheksa-aastane ja karistuse täitmisele kolmeaastane aegumistähtaeg. |
| --- | --- |

(13)

Tollieeskirjade rikkumist käsitleva menetluse algatamiseks tuleks kehtestada nelja-aastane aegumistähtaeg alates tollieeskirjade rikkumise toimepanekust või – pidevate või korduvate rikkumiste korral – sellist rikkumist kujutava käitumise lõpetamisest. Liikmesriigid peaksid tagama, et
  aegumistähtaeg katkeb sama
  tollieeskirjade rikkumist käsitleva juurdluse või
  kohtumenetlusega seotud teo või rikkumise eest vastutava isiku sooritatud teo toimepanemise korral
  .
  Liikmesriikidel peaks olema võimalus
  ette näha kõnealuse aegumistähtaja kulgemise peatamise juhtumid.
  Aegumistähtaja mis tahes katkemisest sõltumata
  tuleks
  kohtumenetluste kestusele
  kehtestada kaheksa-aastane ja karistuse täitmisele kolmeaastane aegumistähtaeg.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Tuleks ette näha tollieeskirjade rikkumist käsitleva haldusmenetluse peatamine juhul, kui sama isiku vastu on samade asjaoludega seoses algatatud kriminaalmenetlus. Haldusmenetluse jätkamine pärast kriminaalmenetluses otsuse tegemist peaks olema võimalik ainult ranges kooskõlas ne bis in idem põhimõttega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Tuleks ette näha tollieeskirjade rikkumist käsitleva haldusmenetluse peatamine juhul, kui sama isiku vastu on samade asjaoludega seoses algatatud kriminaalmenetlus. Haldusmenetluse jätkamine pärast kriminaalmenetluses otsuse tegemist peaks olema võimalik ainult ranges kooskõlas ne bis in idem põhimõttega.

| (14) | Tuleks ette näha tollieeskirjade rikkumist käsitleva haldusmenetluse peatamine juhul, kui sama isiku vastu on samade asjaoludega seoses algatatud kriminaalmenetlus. Haldusmenetluse jätkamine pärast kriminaalmenetluses otsuse tegemist peaks olema võimalik ainult ranges kooskõlas ne bis in idem põhimõttega
  , mis tähendab, et ühe rikkumise eest ei tohi kaks korda karistada
  . |
| --- | --- |

(14)

Tuleks ette näha tollieeskirjade rikkumist käsitleva haldusmenetluse peatamine juhul, kui sama isiku vastu on samade asjaoludega seoses algatatud kriminaalmenetlus. Haldusmenetluse jätkamine pärast kriminaalmenetluses otsuse tegemist peaks olema võimalik ainult ranges kooskõlas ne bis in idem põhimõttega
  , mis tähendab, et ühe rikkumise eest ei tohi kaks korda karistada
  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Käesoleva direktiivi üldeesmärk on tagada liidu tollialaste õigusaktide tulemuslik rakendamine. Direktiiviga ette nähtud õigusraamistik ei võimalda siiski jõustamise, sealhulgas järelevalve, kontrolli ja uurimise integreeritud käsitlust. Seetõttu peaks komisjon olema kohustatud esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nende aspektide kohta, sealhulgas ühtse riskijuhtimise raamistiku rakendamise kohta, et hinnata täiendavate õigusaktide vajadust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18a) | Käesoleva direktiivi eesmärk on tollikoostöö tugevdamine tollialaseid karistusi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise teel. Kuna liikmesriikide õigustavad on praegu väga erinevad, ei ole võimalik neid täielikult ühtlustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18a)

Käesoleva direktiivi eesmärk on tollikoostöö tugevdamine tollialaseid karistusi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise teel. Kuna liikmesriikide õigustavad on praegu väga erinevad, ei ole võimalik neid täielikult ühtlustada.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva
  direktiiviga kehtestatakse
  liidu tollieeskirjade rikkumisi käsitlev raamistik
  ja nähakse ette karistused
  nende rikkumiste eest. | 1.   Käesoleva
  direktiivi eesmärk on aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele ja määrata kindlaks
  liidu tollieeskirjade rikkumisi käsitlev raamistik
  ning sellega nähakse
  nende rikkumiste eest
  ette muud kui kriminaalkaristused ja ühtlustatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnorme
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva
  direktiiviga kehtestatakse
  liidu tollieeskirjade rikkumisi käsitlev raamistik
  ja nähakse ette karistused
  nende rikkumiste eest.

1.   Käesoleva
  direktiivi eesmärk on aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele ja määrata kindlaks
  liidu tollieeskirjade rikkumisi käsitlev raamistik
  ning sellega nähakse
  nende rikkumiste eest
  ette muud kui kriminaalkaristused ja ühtlustatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnorme
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Käesolev direktiiv hõlmab liikmesriikide kohustusi Euroopa Liidu kaubanduspartnerite, samuti Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja Maailma Tolliorganisatsiooni ees, ning selle eesmärk on kehtestada ühtne ja tulemuslikult toimiv siseturg, hõlbustades seejuures kaubandust ja tagades õiguskindluse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Käesolev direktiiv hõlmab liikmesriikide kohustusi Euroopa Liidu kaubanduspartnerite, samuti Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja Maailma Tolliorganisatsiooni ees, ning selle eesmärk on kehtestada ühtne ja tulemuslikult toimiv siseturg, hõlbustades seejuures kaubandust ja tagades õiguskindluse.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Tollieeskirjade rikkumised ja asjaomased karistused | Üldpõhimõtted |
| Liikmesriigid
  sätestavad eeskirjad artiklites 3–6 nimetatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratavate karistuste kohta. | 1.
     
  Liikmesriigid
  sätestavad eeskirjad artiklites 3
  ja
   6 nimetatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratavate karistuste kohta
  ranges kooskõlas ne bis in idem põhimõttega
  . |
| | Liikmesriigid tagavad, et igasugune artiklites 3 ja 6 sätestatud tegevus või tegevusetus kujutab endast tollieeskirjade rikkumist, kui see on toime pandud tahtlikult või hooletuse tõttu. |
| | Liikmesriigid võivad kooskõlas liidu ja siseriiku õigusega ette näha muud liiki karistuste asemel kriminaalkaristused seal, kus seda tingib asjaomase rikkumise raskus ja iseloom, nii et määratud karistused oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| | 2.
     
  Käesoleva direktiivi kohaldamisel: |
| | a) | teevad tolliasutused kindlaks, kas rikkumine pandi toime hooletusest, mis tähendab, et vastutav isik ei kontrollinud oma tegevust mõistliku hoolsusega, või et võetud abinõud olid selgelt ebapiisavad rikkumist põhjustanud asjaolude ärahoidmiseks, olgugi et nende ilmnemine oli mõistlikult ettenähtav; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 2

Artikkel 2

Tollieeskirjade rikkumised ja asjaomased karistused

Üldpõhimõtted

Liikmesriigid
  sätestavad eeskirjad artiklites 3–6 nimetatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratavate karistuste kohta.

1.
     
  Liikmesriigid
  sätestavad eeskirjad artiklites 3
  ja
   6 nimetatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratavate karistuste kohta
  ranges kooskõlas ne bis in idem põhimõttega
  .

Liikmesriigid tagavad, et igasugune artiklites 3 ja 6 sätestatud tegevus või tegevusetus kujutab endast tollieeskirjade rikkumist, kui see on toime pandud tahtlikult või hooletuse tõttu.

Liikmesriigid võivad kooskõlas liidu ja siseriiku õigusega ette näha muud liiki karistuste asemel kriminaalkaristused seal, kus seda tingib asjaomase rikkumise raskus ja iseloom, nii et määratud karistused oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.
     
  Käesoleva direktiivi kohaldamisel:

a)

teevad tolliasutused kindlaks, kas rikkumine pandi toime hooletusest, mis tähendab, et vastutav isik ei kontrollinud oma tegevust mõistliku hoolsusega, või et võetud abinõud olid selgelt ebapiisavad rikkumist põhjustanud asjaolude ärahoidmiseks, olgugi et nende ilmnemine oli mõistlikult ettenähtav;

| b) | teevad tolliasutused kindlaks, kas rikkumine pandi toime tahtlikult, mis tähendab kas seda, et teo või tegevusetuse eest vastutav isik oli teadlik, et antud tegu või tegevusetus kujutab endast rikkumist, või sooritas ta selle tahtlikult ja teadlikult tollialaste õigusaktide rikkumise eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

teevad tolliasutused kindlaks, kas rikkumine pandi toime tahtlikult, mis tähendab kas seda, et teo või tegevusetuse eest vastutav isik oli teadlik, et antud tegu või tegevusetus kujutab endast rikkumist, või sooritas ta selle tahtlikult ja teadlikult tollialaste õigusaktide rikkumise eesmärgil;

| c) | ei kujuta tehnilised vead või eksimused endast tollieeskirjade rikkumist, välja arvatud juhul, kui kõigi asjaolude põhjal on selge, et need pandi toime tahtlikult või hooletusest. |
| --- | --- |

c)

ei kujuta tehnilised vead või eksimused endast tollieeskirjade rikkumist, välja arvatud juhul, kui kõigi asjaolude põhjal on selge, et need pandi toime tahtlikult või hooletusest.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 2a |
| | Kaubavahetuse lihtsustamine |
| | Selleks et täita liidu kohustusi Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaubanduse lihtsustamise lepingu raames, teevad liikmesriigid koostööd, et luua kõiki liikmesriike hõlmav koostöösüsteem. Nimetatud süsteemi eesmärk on: kooskõlastada tollikaristuste tulemuslikkuse põhinäitajaid (kaebuste arvu analüüs, rikkumiste korduvuse määr jne); levitada tolliteenistuste vahel parimaid tavasid (kontrolli ja karistuste tõhusus, halduskulude vähendamine jms); edastada ettevõtjate kogemusi ja luua nende vahel sidemeid; jälgida, kuidas tolliteenistused tegutsevad; ning koguda statistikat kolmandatest riikidest pärit ettevõtete rikkumiste kohta. Kõiki liikmesriike teavitatakse koostöösüsteemi raames viivitamata täheldatud tollieeskirjade rikkumistest ja rikkumiste uurimisest viisil, mis soodustab kaubavahetust, tõkestab ebaseaduslike kaupade siseturule pääsemist ning suurendab kontrollide tulemuslikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 2a

Kaubavahetuse lihtsustamine

Selleks et täita liidu kohustusi Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaubanduse lihtsustamise lepingu raames, teevad liikmesriigid koostööd, et luua kõiki liikmesriike hõlmav koostöösüsteem. Nimetatud süsteemi eesmärk on: kooskõlastada tollikaristuste tulemuslikkuse põhinäitajaid (kaebuste arvu analüüs, rikkumiste korduvuse määr jne); levitada tolliteenistuste vahel parimaid tavasid (kontrolli ja karistuste tõhusus, halduskulude vähendamine jms); edastada ettevõtjate kogemusi ja luua nende vahel sidemeid; jälgida, kuidas tolliteenistused tegutsevad; ning koguda statistikat kolmandatest riikidest pärit ettevõtete rikkumiste kohta. Kõiki liikmesriike teavitatakse koostöösüsteemi raames viivitamata täheldatud tollieeskirjade rikkumistest ja rikkumiste uurimisest viisil, mis soodustab kaubavahetust, tõkestab ebaseaduslike kaupade siseturule pääsemist ning suurendab kontrollide tulemuslikkust.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Range vastutusega seotud
  tollieeskirjade rikkumised | Tollieeskirjade rikkumised |
| Liikmesriigid tagavad, et
  süü vormist olenemata kujutab järgmine tegevus
  või tegevusetus endast tollieeskirjade rikkumist: | Liikmesriigid tagavad, et
  alljärgnevad tegevused
  või tegevusetus
  kujutavad
  endast tollieeskirjade rikkumist: |
| a) | tollideklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, sisenemise ülddeklaratsiooni, väljumise ülddeklaratsiooni, reekspordi deklaratsiooni või reekspordi teatist esitav isik ei taga deklaratsioonis, teatises või taotluses esitatud teabe õigsust ja täielikkust kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõike 2 punktiga a; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 3

Artikkel 3

Range vastutusega seotud
  tollieeskirjade rikkumised

Tollieeskirjade rikkumised

Liikmesriigid tagavad, et
  süü vormist olenemata kujutab järgmine tegevus
  või tegevusetus endast tollieeskirjade rikkumist:

Liikmesriigid tagavad, et
  alljärgnevad tegevused
  või tegevusetus
  kujutavad
  endast tollieeskirjade rikkumist:

a)

tollideklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, sisenemise ülddeklaratsiooni, väljumise ülddeklaratsiooni, reekspordi deklaratsiooni või reekspordi teatist esitav isik ei taga deklaratsioonis, teatises või taotluses esitatud teabe õigsust ja täielikkust kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõike 2 punktiga a;

| a) | tollideklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, sisenemise ülddeklaratsiooni, väljumise ülddeklaratsiooni, reekspordi deklaratsiooni või reekspordi teatist esitav isik ei taga deklaratsioonis, teatises või taotluses esitatud teabe õigsust ja täielikkust kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõike 2 punktiga a; |
| --- | --- |

a)

tollideklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, sisenemise ülddeklaratsiooni, väljumise ülddeklaratsiooni, reekspordi deklaratsiooni või reekspordi teatist esitav isik ei taga deklaratsioonis, teatises või taotluses esitatud teabe õigsust ja täielikkust kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõike 2 punktiga a;

| b) | tollideklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, sisenemise ülddeklaratsiooni, väljumise ülddeklaratsiooni, reekspordi deklaratsiooni või reekspordi teatist esitav isik ei taga lisadokumentide autentsust, õigsust ja kehtivust kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõike 2 punktiga b; |
| --- | --- |

b)

tollideklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, sisenemise ülddeklaratsiooni, väljumise ülddeklaratsiooni, reekspordi deklaratsiooni või reekspordi teatist esitav isik ei taga lisadokumentide autentsust, õigsust ja kehtivust kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõike 2 punktiga b;

| b) | tollideklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, sisenemise ülddeklaratsiooni, väljumise ülddeklaratsiooni, reekspordi deklaratsiooni või reekspordi teatist esitav isik ei taga lisadokumentide autentsust, õigsust ja kehtivust kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõike 2 punktiga b; |
| --- | --- |

b)

tollideklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, sisenemise ülddeklaratsiooni, väljumise ülddeklaratsiooni, reekspordi deklaratsiooni või reekspordi teatist esitav isik ei taga lisadokumentide autentsust, õigsust ja kehtivust kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõike 2 punktiga b;

| c) | isik ei esita sisenemise ülddeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 127, merelaeva või õhusõiduki saabumise teatist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 133, ajutise ladustamise deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 145, tollideklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 158, vabatsoonis lubatud tegevuse teatist kooskõlas tolliseadustiku artikli 244 lõikega 2, väljaveoeelset deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 263, reekspordi deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 270, väljumise ülddeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 271 või reekspordi teatist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 274; |
| --- | --- |

c)

isik ei esita sisenemise ülddeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 127, merelaeva või õhusõiduki saabumise teatist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 133, ajutise ladustamise deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 145, tollideklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 158, vabatsoonis lubatud tegevuse teatist kooskõlas tolliseadustiku artikli 244 lõikega 2, väljaveoeelset deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 263, reekspordi deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 270, väljumise ülddeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 271 või reekspordi teatist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 274;

| c) | isik ei esita sisenemise ülddeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 127, merelaeva või õhusõiduki saabumise teatist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 133, ajutise ladustamise deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 145, tollideklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 158, vabatsoonis lubatud tegevuse teatist kooskõlas tolliseadustiku artikli 244 lõikega 2, väljaveoeelset deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 263, reekspordi deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 270, väljumise ülddeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 271 või reekspordi teatist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 274; |
| --- | --- |

c)

isik ei esita sisenemise ülddeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 127, merelaeva või õhusõiduki saabumise teatist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 133, ajutise ladustamise deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 145, tollideklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 158, vabatsoonis lubatud tegevuse teatist kooskõlas tolliseadustiku artikli 244 lõikega 2, väljaveoeelset deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 263, reekspordi deklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 270, väljumise ülddeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikliga 271 või reekspordi teatist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 274;

| d) | ettevõtja ei säilita tolliformaalsuste täitmisega seotud dokumente ja teavet tollile kättesaadaval viisil tollialaste õigusaktidega kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 51; |
| --- | --- |

d)

ettevõtja ei säilita tolliformaalsuste täitmisega seotud dokumente ja teavet tollile kättesaadaval viisil tollialaste õigusaktidega kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 51;

| d) | ettevõtja ei säilita tolliformaalsuste täitmisega seotud dokumente ja teavet tollile kättesaadaval viisil tollialaste õigusaktidega kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 51; |
| --- | --- |

d)

ettevõtja ei säilita tolliformaalsuste täitmisega seotud dokumente ja teavet tollile kättesaadaval viisil tollialaste õigusaktidega kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 51;

| e) | liidu tolliterritooriumile toodud kauba äraviimine tollijärelevalve alt tolli loata vastuolus tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 esimese ja teise lõiguga; |
| --- | --- |

e)

liidu tolliterritooriumile toodud kauba äraviimine tollijärelevalve alt tolli loata vastuolus tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 esimese ja teise lõiguga;

| e) | liidu tolliterritooriumile toodud kauba äraviimine tollijärelevalve alt tolli loata vastuolus tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 esimese ja teise lõiguga; |
| --- | --- |

e)

liidu tolliterritooriumile toodud kauba äraviimine tollijärelevalve alt tolli loata vastuolus tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 esimese ja teise lõiguga;

| f) | kauba äraviimine tollijärelevalve alt vastuolus tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 neljanda lõiguga ning artikli 158 lõikega 3 ja artikliga 242; |
| --- | --- |

f)

kauba äraviimine tollijärelevalve alt vastuolus tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 neljanda lõiguga ning artikli 158 lõikega 3 ja artikliga 242;

| f) | kauba äraviimine tollijärelevalve alt vastuolus tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 neljanda lõiguga ning artikli 158 lõikega 3 ja artikliga 242; |
| --- | --- |

f)

kauba äraviimine tollijärelevalve alt vastuolus tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 neljanda lõiguga ning artikli 158 lõikega 3 ja artikliga 242;

| g) | liidu tolliterritooriumile kaupa toov isik ei täida kauba asjakohasesse kohta toimetamisega seotud kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 135 lõikega 1 või
  ei teavita tolli
  , kui kohustusi ei ole võimalik täita,
  kooskõlas
  tolliseadustiku artikli 137
  lõigetega
   1 ja 2; |
| --- | --- |

g)

liidu tolliterritooriumile kaupa toov isik ei täida kauba asjakohasesse kohta toimetamisega seotud kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 135 lõikega 1 või
  ei teavita tolli
  , kui kohustusi ei ole võimalik täita,
  kooskõlas
  tolliseadustiku artikli 137
  lõigetega
   1 ja 2;

| g) | liidu tolliterritooriumile kaupa toov isik ei täida kauba asjakohasesse kohta toimetamisega seotud kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 135 lõikega 1 või, kui kohustusi ei ole võimalik täita,
  ei teavita viivitamata tolli vastavalt
  tolliseadustiku artikli 137
  lõigetele
   1 ja 2
  kaupade asukohast
  ; |
| --- | --- |

g)

liidu tolliterritooriumile kaupa toov isik ei täida kauba asjakohasesse kohta toimetamisega seotud kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 135 lõikega 1 või, kui kohustusi ei ole võimalik täita,
  ei teavita viivitamata tolli vastavalt
  tolliseadustiku artikli 137
  lõigetele
   1 ja 2
  kaupade asukohast
  ;

| h) | vabatsooni kaupa toov isik ei too kauba, juhul
  kui vabatsoon külgneb liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise maismaapiiriga, otse sellesse vabatsooni ilma mõnd muud liidu tolliterritooriumi osa läbimata kooskõlas tolliseadustiku artikli 135 lõikega 2; |
| --- | --- |

h)

vabatsooni kaupa toov isik ei too kauba, juhul
  kui vabatsoon külgneb liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise maismaapiiriga, otse sellesse vabatsooni ilma mõnd muud liidu tolliterritooriumi osa läbimata kooskõlas tolliseadustiku artikli 135 lõikega 2;

| h) | juhul
  kui vabatsoon külgneb liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise maismaapiiriga,
  ei too vabatsooni kaupa toov isik kaupa
  otse sellesse vabatsooni ilma mõnd muud liidu tolliterritooriumi osa läbimata kooskõlas tolliseadustiku artikli 135 lõikega 2; |
| --- | --- |

h)

juhul
  kui vabatsoon külgneb liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise maismaapiiriga,
  ei too vabatsooni kaupa toov isik kaupa
  otse sellesse vabatsooni ilma mõnd muud liidu tolliterritooriumi osa läbimata kooskõlas tolliseadustiku artikli 135 lõikega 2;

| i) | deklarant ei esita ajutise ladustamise või tolliprotseduuri eesmärgil dokumente tollile, kui liidu õigusaktidega seda nõutakse või kui see on vajalik tollikontrolliks, kooskõlas tolliseadustiku artikli 145 lõikega 2 ja artikli 163 lõikega 2; |
| --- | --- |

i)

deklarant ei esita ajutise ladustamise või tolliprotseduuri eesmärgil dokumente tollile, kui liidu õigusaktidega seda nõutakse või kui see on vajalik tollikontrolliks, kooskõlas tolliseadustiku artikli 145 lõikega 2 ja artikli 163 lõikega 2;

| i) | deklarant ei esita ajutise ladustamise või tolliprotseduuri eesmärgil dokumente tollile, kui liidu õigusaktidega seda nõutakse või kui see on vajalik tollikontrolliks, kooskõlas tolliseadustiku artikli 145 lõikega 2 ja artikli 163 lõikega 2; |
| --- | --- |

i)

deklarant ei esita ajutise ladustamise või tolliprotseduuri eesmärgil dokumente tollile, kui liidu õigusaktidega seda nõutakse või kui see on vajalik tollikontrolliks, kooskõlas tolliseadustiku artikli 145 lõikega 2 ja artikli 163 lõikega 2;

| j) | ajutiselt ladustatud
  liiduvälise kauba eest vastutav
  ettevõtja
  ei suuna kõnealust kaupa tolliprotseduurile
  või ei
  reekspordi seda kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 149; |
| --- | --- |

j)

ajutiselt ladustatud
  liiduvälise kauba eest vastutav
  ettevõtja
  ei suuna kõnealust kaupa tolliprotseduurile
  või ei
  reekspordi seda kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 149;

| j) | kaupu ajutiselt ladustav deklarant või kaupu heakskiidetud ladustamiskohas või muus tolli poolt määratud või heakskiidetud kohas ajutiselt ladustav
  liiduvälise kauba eest vastutav
  isik
  ei suuna kõnealust kaupa tolliprotseduurile
  ega
  reekspordi seda kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 149; |
| --- | --- |

j)

kaupu ajutiselt ladustav deklarant või kaupu heakskiidetud ladustamiskohas või muus tolli poolt määratud või heakskiidetud kohas ajutiselt ladustav
  liiduvälise kauba eest vastutav
  isik
  ei suuna kõnealust kaupa tolliprotseduurile
  ega
  reekspordi seda kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 149;

| k) | tollideklaratsiooni või lisadeklaratsiooni esitamise ajal ei ole tolliprotseduuri deklarandi valduses ja tollile kättesaadavad kõnealuse protseduuri taotlemiseks nõutavad lisadokumendid kooskõlas tolliseadustiku artikli 163 lõikega 1 ja artikli 167 lõike 1 teise lõiguga; |
| --- | --- |

k)

tollideklaratsiooni või lisadeklaratsiooni esitamise ajal ei ole tolliprotseduuri deklarandi valduses ja tollile kättesaadavad kõnealuse protseduuri taotlemiseks nõutavad lisadokumendid kooskõlas tolliseadustiku artikli 163 lõikega 1 ja artikli 167 lõike 1 teise lõiguga;

| k) | tollideklaratsiooni või lisadeklaratsiooni esitamise ajal ei ole tolliprotseduuri deklarandi valduses ja tollile kättesaadavad kõnealuse protseduuri taotlemiseks nõutavad lisadokumendid kooskõlas tolliseadustiku artikli 163 lõikega 1 ja artikli 167 lõike 1 teise lõiguga; |
| --- | --- |

k)

tollideklaratsiooni või lisadeklaratsiooni esitamise ajal ei ole tolliprotseduuri deklarandi valduses ja tollile kättesaadavad kõnealuse protseduuri taotlemiseks nõutavad lisadokumendid kooskõlas tolliseadustiku artikli 163 lõikega 1 ja artikli 167 lõike 1 teise lõiguga;

| l) | tolliprotseduuri deklarant ei esita tolliseadustiku artikli 166 kohase lihtsustatud deklaratsiooni või tolliseadustiku artikli 182 kohase deklarandi arvestuskande tegemise korral pädevale tolliasutusele kindlaksmääratud tähtaja jooksul lisadeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikli 167 lõikega 1; |
| --- | --- |

l)

tolliprotseduuri deklarant ei esita tolliseadustiku artikli 166 kohase lihtsustatud deklaratsiooni või tolliseadustiku artikli 182 kohase deklarandi arvestuskande tegemise korral pädevale tolliasutusele kindlaksmääratud tähtaja jooksul lisadeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikli 167 lõikega 1;

| l) | tolliprotseduuri deklarant ei esita tolliseadustiku artikli 166 kohase lihtsustatud deklaratsiooni või tolliseadustiku artikli 182 kohase deklarandi arvestuskande tegemise korral pädevale tolliasutusele kindlaksmääratud tähtaja jooksul lisadeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikli 167 lõikega 1; |
| --- | --- |

l)

tolliprotseduuri deklarant ei esita tolliseadustiku artikli 166 kohase lihtsustatud deklaratsiooni või tolliseadustiku artikli 182 kohase deklarandi arvestuskande tegemise korral pädevale tolliasutusele kindlaksmääratud tähtaja jooksul lisadeklaratsiooni kooskõlas tolliseadustiku artikli 167 lõikega 1;

| m) | tolliasutuse poolt kaubale, pakendile või veovahendile kinnitatud identifitseerimisvahendi eemaldamine või hävitamine eelneva loata, mille toll on andnud kooskõlas tolliseadustiku artikli 192 lõikega 2; |
| --- | --- |

m)

tolliasutuse poolt kaubale, pakendile või veovahendile kinnitatud identifitseerimisvahendi eemaldamine või hävitamine eelneva loata, mille toll on andnud kooskõlas tolliseadustiku artikli 192 lõikega 2;

| m) | tolliasutuse poolt kaubale, pakendile või veovahendile kinnitatud identifitseerimisvahendi eemaldamine või hävitamine eelneva loata, mille toll on andnud kooskõlas tolliseadustiku artikli 192 lõikega 2; |
| --- | --- |

m)

tolliasutuse poolt kaubale, pakendile või veovahendile kinnitatud identifitseerimisvahendi eemaldamine või hävitamine eelneva loata, mille toll on andnud kooskõlas tolliseadustiku artikli 192 lõikega 2;

| n) | seestöötlemisprotseduuri pidaja ei lõpeta tolliprotseduuri kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 257; |
| --- | --- |

n)

seestöötlemisprotseduuri pidaja ei lõpeta tolliprotseduuri kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 257;

| n) | seestöötlemisprotseduuri pidaja ei lõpeta tolliprotseduuri kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 257; |
| --- | --- |

n)

seestöötlemisprotseduuri pidaja ei lõpeta tolliprotseduuri kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 257;

| o) | välistöötlemisprotseduuri pidaja ei ekspordi defektset kaupa kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 262; |
| --- | --- |

o)

välistöötlemisprotseduuri pidaja ei ekspordi defektset kaupa kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 262;

| o) | välistöötlemisprotseduuri pidaja ei ekspordi defektset kaupa kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 262; |
| --- | --- |

o)

välistöötlemisprotseduuri pidaja ei ekspordi defektset kaupa kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 262;

| p) | ehitise rajamine vabatsoonis tolliseadustiku artikli 244 lõikes 1 sätestatud tolli loata; |
| --- | --- |

p)

ehitise rajamine vabatsoonis tolliseadustiku artikli 244 lõikes 1 sätestatud tolli loata;

| p) | ehitise rajamine vabatsoonis tolliseadustiku artikli 244 lõikes 1 sätestatud tolli
  eelneva
  loata; |
| --- | --- |

p)

ehitise rajamine vabatsoonis tolliseadustiku artikli 244 lõikes 1 sätestatud tolli
  eelneva
  loata;

| q) | tollimaksukohustuslane ei maksa impordi- või eksporditollimaksu kindlaksmääratud tähtaja jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 108. |
| --- | --- |

q)

tollimaksukohustuslane ei maksa impordi- või eksporditollimaksu kindlaksmääratud tähtaja jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 108.

| q) | tollimaksukohustuslane ei maksa impordi- või eksporditollimaksu kindlaksmääratud tähtaja jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 108; |
| --- | --- |

q)

tollimaksukohustuslane ei maksa impordi- või eksporditollimaksu kindlaksmääratud tähtaja jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 108;

| qa) | ettevõtja ei esita tolliasutuste nõudmisel asjakohases vormis ja mõistliku aja jooksul vajalikke dokumente ja kogu vajalikku teavet ega osuta tolliformaalsuste või -kontrolli lõpuleviimiseks kogu vajalikku abi kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõikega 1; |
| --- | --- |

qa)

ettevõtja ei esita tolliasutuste nõudmisel asjakohases vormis ja mõistliku aja jooksul vajalikke dokumente ja kogu vajalikku teavet ega osuta tolliformaalsuste või -kontrolli lõpuleviimiseks kogu vajalikku abi kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõikega 1;

| qb) | tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud otsuse saaja ei täida kõnealusest otsusest tulenevaid kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 1; |
| --- | --- |

qb)

tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud otsuse saaja ei täida kõnealusest otsusest tulenevaid kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 1;

| qc) | tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud otsuse saaja ei teata tollile viivitamata kõikidest asjaoludest, mis ilmnevad pärast otsuse tegemist ja mis mõjutavad otsuse kehtivust või sisu, kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 2; |
| --- | --- |

qc)

tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud otsuse saaja ei teata tollile viivitamata kõikidest asjaoludest, mis ilmnevad pärast otsuse tegemist ja mis mõjutavad otsuse kehtivust või sisu, kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 2;

| qd) | liidu transiidiprotseduuri pidaja ei esita kaupa puutumatul kujul ettenähtud tähtaja jooksul sihtkoha tolliasutusele kooskõlas tolliseadustiku artikli 233 lõike 1 punktiga a; |
| --- | --- |

qd)

liidu transiidiprotseduuri pidaja ei esita kaupa puutumatul kujul ettenähtud tähtaja jooksul sihtkoha tolliasutusele kooskõlas tolliseadustiku artikli 233 lõike 1 punktiga a;

| qe) | kauba mahalaadimine või teisele veovahendile laadimine ei toimu tolli loal või tolli poolt määratud või heakskiidetud kohas kooskõlas tolliseadustiku artikliga 140; |
| --- | --- |

qe)

kauba mahalaadimine või teisele veovahendile laadimine ei toimu tolli loal või tolli poolt määratud või heakskiidetud kohas kooskõlas tolliseadustiku artikliga 140;

| qf) | kauba ladustamine ajutise ladustamise kohas või tollilaos ilma tolliseadustiku artiklite 147 ja 148 kohase tolli antud loata; |
| --- | --- |

qf)

kauba ladustamine ajutise ladustamise kohas või tollilaos ilma tolliseadustiku artiklite 147 ja 148 kohase tolli antud loata;

| qg) | loa omanik või protseduuri pidaja ei täida tolliladustamisprotseduurile suunatud kauba ladustamisest tulenevaid kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 242 lõike 1 punktidega a ja b. |
| --- | --- |

qg)

loa omanik või protseduuri pidaja ei täida tolliladustamisprotseduurile suunatud kauba ladustamisest tulenevaid kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 242 lõike 1 punktidega a ja b.

| qh) | tollile valeteabe või -dokumentide esitamine, kui toll nõuab teabe või dokumentide esitamist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 15 või 163; |
| --- | --- |

qh)

tollile valeteabe või -dokumentide esitamine, kui toll nõuab teabe või dokumentide esitamist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 15 või 163;

| qi) | ettevõtja esitab ebaõigeid või puudulikke andmeid või mitteautentseid, ebaõigeid või kehtetuid dokumente, et saada luba









  i) | volitatud ettevõtja staatuse saamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 38; |
| --- | --- | --- |

qi)

i)

volitatud ettevõtja staatuse saamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 38;

| ii) | lihtsustatud deklaratsiooni kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 166; |
| --- | --- |

ii)

lihtsustatud deklaratsiooni kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 166;

| iii) | muu tollialase lihtsustuse kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 177, 179, 182 või 185; või |
| --- | --- |

iii)

muu tollialase lihtsustuse kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 177, 179, 182 või 185; või

| iv) | kauba suhtes eriprotseduuri kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 211; |
| --- | --- |

iv)

kauba suhtes eriprotseduuri kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 211;

| qj) | kaup tuuakse liidu tolliterritooriumile või viiakse liidu tolliterritooriumilt välja, esitamata seda tollile kooskõlas tolliseadustiku artikliga 139 või 245 või artikli 267 lõikega 2; |
| --- | --- |

qj)

| qk) | kauba töötlemine tollilaos ilma tolli poolt tolliseadustiku artikli 241 kohaselt antud loata; |
| --- | --- |

qk)

| ql) | käesoleva artikli punktis qd ja qj nimetatud tollieeskirjade rikkumisega seotud kauba omamine või omandamine. |
| --- | --- |

ql)

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 4 | välja jäetud |
| Ettevaatamatusest toimepandud tollieeskirjade rikkumised | |
| Liikmesriigid tagavad, et kui järgmine tegevus pandi toime või jäeti tegemata ettevaatamatusest, on tegemist tollieeskirjade rikkumisega: | |
| a) | ajutiselt ladustatud liiduvälise kauba eest vastutav ettevõtja ei suuna kõnealust kaupa tolliprotseduurile või ei reekspordi seda kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 149; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4

välja jäetud

Ettevaatamatusest toimepandud tollieeskirjade rikkumised

Liikmesriigid tagavad, et kui järgmine tegevus pandi toime või jäeti tegemata ettevaatamatusest, on tegemist tollieeskirjade rikkumisega:

a)

ajutiselt ladustatud liiduvälise kauba eest vastutav ettevõtja ei suuna kõnealust kaupa tolliprotseduurile või ei reekspordi seda kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kooskõlas tolliseadustiku artikliga 149;

| b) | ettevõtja ei osuta tollile tolliformaalsuste või -kontrolli lõpuleviimiseks kogu vajalikku abi kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõikega 1; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja ei osuta tollile tolliformaalsuste või -kontrolli lõpuleviimiseks kogu vajalikku abi kooskõlas tolliseadustiku artikli 15 lõikega 1;

| c) | tollialaste õigusaktide kohaldamise taotlusega seotud otsuse saaja ei täida kõnealusest otsusest tulenevaid kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 1; |
| --- | --- |

c)

tollialaste õigusaktide kohaldamise taotlusega seotud otsuse saaja ei täida kõnealusest otsusest tulenevaid kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 1;

| d) | tollialaste õigusaktide kohaldamise taotlusega seotud otsuse saaja ei teata tollile viivitamata kõikidest asjaoludest, mis ilmnevad pärast otsuse tegemist ja võivad mõjutada otsuse kehtivust või sisu, kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 2; |
| --- | --- |

d)

tollialaste õigusaktide kohaldamise taotlusega seotud otsuse saaja ei teata tollile viivitamata kõikidest asjaoludest, mis ilmnevad pärast otsuse tegemist ja võivad mõjutada otsuse kehtivust või sisu, kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 2;

| e) | ettevõtja ei esita liidu tolliterritooriumile toodud kaupa tollile kooskõlas tolliseadustiku artikliga 139; |
| --- | --- |

e)

ettevõtja ei esita liidu tolliterritooriumile toodud kaupa tollile kooskõlas tolliseadustiku artikliga 139;

| f) | liidu transiidiprotseduuri pidaja ei esita kaupa puutumatu kujul ettenähtud tähtaja jooksul sihtkoha tolliasutusele kooskõlas tolliseadustiku artikli 233 lõike 1 punktiga a; |
| --- | --- |

f)

liidu transiidiprotseduuri pidaja ei esita kaupa puutumatu kujul ettenähtud tähtaja jooksul sihtkoha tolliasutusele kooskõlas tolliseadustiku artikli 233 lõike 1 punktiga a;

| g) | ettevõtja ei esita vabatsooni toodud kaupa tollile kooskõlas tolliseadustiku artikliga 245; |
| --- | --- |

g)

ettevõtja ei esita vabatsooni toodud kaupa tollile kooskõlas tolliseadustiku artikliga 245;

| h) | ettevõtja ei esita liidu tolliterritooriumilt väljaviidavat kaupa väljaveol tollile kooskõlas tolliseadustiku artikli 267 lõikega 2; |
| --- | --- |

h)

ettevõtja ei esita liidu tolliterritooriumilt väljaviidavat kaupa väljaveol tollile kooskõlas tolliseadustiku artikli 267 lõikega 2;

| i) | kauba mahalaadimine või teisele veovahendile laadimine ei toimu tolli loal või tolli poolt määratud või heakskiidetud kohas kooskõlas tolliseadustiku artikliga 140; |
| --- | --- |

i)

kauba mahalaadimine või teisele veovahendile laadimine ei toimu tolli loal või tolli poolt määratud või heakskiidetud kohas kooskõlas tolliseadustiku artikliga 140;

| j) | kauba ladustamine ajutise ladustamise kohas või tollilaos artiklite 147 ja 148 kohaselt tolli antud loata; |
| --- | --- |

j)

kauba ladustamine ajutise ladustamise kohas või tollilaos artiklite 147 ja 148 kohaselt tolli antud loata;

| k) | loa omanik või protseduuri pidaja ei täida tolliladustamisprotseduurile suunatud kauba ladustamisest tulenevaid kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 242 lõike 1 punktidega a ja b. |
| --- | --- |

k)

loa omanik või protseduuri pidaja ei täida tolliladustamisprotseduurile suunatud kauba ladustamisest tulenevaid kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 242 lõike 1 punktidega a ja b.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 5 | välja jäetud |
| Tahtlikult toimepandud tollieeskirjade rikkumised | |
| Liikmesriigid tagavad, et kui järgmine tegevus pandi toime või jäeti tegemata tahtlikult, on tegemist tollieeskirjade rikkumisega: | |
| a) | tollile valeteabe või -dokumentide esitamine, kui toll nõuab teabe või dokumentide esitamist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 15 või 163; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5

välja jäetud

Tahtlikult toimepandud tollieeskirjade rikkumised

Liikmesriigid tagavad, et kui järgmine tegevus pandi toime või jäeti tegemata tahtlikult, on tegemist tollieeskirjade rikkumisega:

a)

tollile valeteabe või -dokumentide esitamine, kui toll nõuab teabe või dokumentide esitamist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 15 või 163;

| b) | ettevõtja esitab valeandmeid või kasutab muud ebaausat viisi, et saada tollilt luba;










  i) | volitatud ettevõtja staatuse saamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 38; |
| --- | --- | --- |

b)

ettevõtja esitab valeandmeid või kasutab muud ebaausat viisi, et saada tollilt luba;

i)

volitatud ettevõtja staatuse saamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 38;

| ii) | lihtsustatud deklaratsiooni kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 166; |
| --- | --- |

ii)

lihtsustatud deklaratsiooni kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 166;

| iii) | muu tollialase lihtsustuse kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 177, 179, 182 või 185; |
| --- | --- |

iii)

muu tollialase lihtsustuse kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 177, 179, 182 või 185;

| iv) | kauba suhtes eriprotseduuri kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 211; |
| --- | --- |

iv)

kauba suhtes eriprotseduuri kasutamiseks kooskõlas tolliseadustiku artikliga 211;

| c) | kaup tuuakse liidu tolliterritooriumile või viiakse liidu tolliterritooriumilt välja, esitamata seda tollile kooskõlas tolliseadustiku artikliga 139 või 245 või artikli 267 lõikega 2; |
| --- | --- |

c)

kaup tuuakse liidu tolliterritooriumile või viiakse liidu tolliterritooriumilt välja, esitamata seda tollile kooskõlas tolliseadustiku artikliga 139 või 245 või artikli 267 lõikega 2;

| d) | tollialaste õigusaktide kohaldamise taotlusega seotud otsuse saaja ei täida kõnealusest otsusest tulenevaid kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 1; |
| --- | --- |

d)

tollialaste õigusaktide kohaldamise taotlusega seotud otsuse saaja ei täida kõnealusest otsusest tulenevaid kohustusi kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 1;

| e) | tollialaste õigusaktide kohaldamise taotlusega seotud otsuse saaja ei teata tollile viivitamata kõikidest asjaoludest, mis ilmnevad pärast otsuse tegemist ja võivad mõjutada otsuse kehtivust või sisu, kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 2; |
| --- | --- |

e)

tollialaste õigusaktide kohaldamise taotlusega seotud otsuse saaja ei teata tollile viivitamata kõikidest asjaoludest, mis ilmnevad pärast otsuse tegemist ja võivad mõjutada otsuse kehtivust või sisu, kooskõlas tolliseadustiku artikli 23 lõikega 2;

| f) | kauba töötlemine tollilaos ilma tolli poolt tolliseadustiku artikli 241 kohaselt antud loata; |
| --- | --- |

f)

kauba töötlemine tollilaos ilma tolli poolt tolliseadustiku artikli 241 kohaselt antud loata;

| g) | artikli 4 punktis f ja käesoleva artikli punktis c nimetatud tollieeskirjade rikkumisega seotud kauba omandamine või omamine. |
| --- | --- |

g)

artikli 4 punktis f ja käesoleva artikli punktis c nimetatud tollieeskirjade rikkumisega seotud kauba omandamine või omamine.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Tollieeskirjade rikkumise toimepanekule kaasaaitamine ja kihutamine ja tollieeskirjade rikkumise katse | Tollieeskirjade rikkumise toimepanekule kaasaaitamine ja kihutamine ja tollieeskirjade rikkumise katse |
| 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et
  artiklis 5
  osutatud tegevusele või tegevusetusele kaasaaitamine või kihutamine
  on
  tollieeskirjade
  rikkumine
  . | 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et
  artikli 8 b lõikes 2
  osutatud tegevusele või tegevusetusele kaasaaitamine või kihutamine
  kujutab endast
  tollieeskirjade
  rikkumist
  . |
| 2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 
  5
  punktides 
  b
  ja 
  c
  osutatud tegevuse või tegevusetuse katse
  on
  tollieeskirjade
  rikkumine
  . | 2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 
  3
  punktides 
  qi
  ja 
  qj
  osutatud tegevuse või tegevusetuse katse
  kujutab endast
  tollieeskirjade
  rikkumist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6

Artikkel 6

Tollieeskirjade rikkumise toimepanekule kaasaaitamine ja kihutamine ja tollieeskirjade rikkumise katse

Tollieeskirjade rikkumise toimepanekule kaasaaitamine ja kihutamine ja tollieeskirjade rikkumise katse

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et
  artiklis 5
  osutatud tegevusele või tegevusetusele kaasaaitamine või kihutamine
  on
  tollieeskirjade
  rikkumine
  .

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et
  artikli 8 b lõikes 2
  osutatud tegevusele või tegevusetusele kaasaaitamine või kihutamine
  kujutab endast
  tollieeskirjade
  rikkumist
  .

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 
  5
  punktides 
  b
  ja 
  c
  osutatud tegevuse või tegevusetuse katse
  on
  tollieeskirjade
  rikkumine
  .

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artikli 
  3
  punktides 
  qi
  ja 
  qj
  osutatud tegevuse või tegevusetuse katse
  kujutab endast
  tollieeskirjade
  rikkumist
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Tolliasutuse tehtud viga | Tolliasutuse tehtud viga |
| Juhul kui artiklites 3–6 osutatud tegevus või tegevusetus tuleneb tolliasutuse tehtud veast, ei kujuta see endast tollieeskirjade rikkumist. | Juhul kui artiklites 3
  ja
   6 osutatud tegevus või tegevusetus tuleneb tolliasutuse tehtud veast, ei kujuta see endast tollieeskirjade rikkumist
  kooskõlas tolliseadustiku artikliga 119 ning kui vead põhjustavad kahju, vastutab selle eest tolliasutus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7

Artikkel 7

Tolliasutuse tehtud viga

Tolliasutuse tehtud viga

Juhul kui artiklites 3–6 osutatud tegevus või tegevusetus tuleneb tolliasutuse tehtud veast, ei kujuta see endast tollieeskirjade rikkumist.

Juhul kui artiklites 3
  ja
   6 osutatud tegevus või tegevusetus tuleneb tolliasutuse tehtud veast, ei kujuta see endast tollieeskirjade rikkumist
  kooskõlas tolliseadustiku artikliga 119 ning kui vead põhjustavad kahju, vastutab selle eest tolliasutus
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad juriidilise isiku
  vastutusele võtmise
  tollieeskirjade rikkumise eest, mille on tema kasuks toime pannud eraisikuna või juriidilise isiku organi liikmena tegutsenud isik, kes on juriidilise isiku juures juhtival kohal ühel järgmisel alusel: | 1.   Liikmesriigid tagavad juriidilise isiku
  vastutuselevõtmise artiklites 3 ja 6 osutatud
  tollieeskirjade rikkumise eest, mille on tema kasuks toime pannud eraisikuna või juriidilise isiku organi liikmena tegutsenud isik, kes on juriidilise isiku juures juhtival kohal ühel järgmisel alusel: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad juriidilise isiku
  vastutusele võtmise
  tollieeskirjade rikkumise eest, mille on tema kasuks toime pannud eraisikuna või juriidilise isiku organi liikmena tegutsenud isik, kes on juriidilise isiku juures juhtival kohal ühel järgmisel alusel:

1.   Liikmesriigid tagavad juriidilise isiku
  vastutuselevõtmise artiklites 3 ja 6 osutatud
  tollieeskirjade rikkumise eest, mille on tema kasuks toime pannud eraisikuna või juriidilise isiku organi liikmena tegutsenud isik, kes on juriidilise isiku juures juhtival kohal ühel järgmisel alusel:

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid tagavad ka juriidilise isiku vastutusele võtmise juhul, kui lõikes 1 osutatud isiku järelevalve või kontrolli puudumine võimaldas lõikes 1 osutatud isiku alluvuses oleval isikul panna kõnealuse juriidilise isiku kasuks toime tollieeskirjade rikkumise. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid tagavad ka juriidilise isiku vastutusele võtmise juhul, kui lõikes 1 osutatud isiku järelevalve või kontrolli puudumine võimaldas lõikes 1 osutatud isiku alluvuses oleval isikul panna kõnealuse juriidilise isiku kasuks toime tollieeskirjade rikkumise.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Käesolevas direktiivis tähendab juriidiline isik üksust, millel on juriidilise isiku staatus vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele, välja arvatud riigid või avalik-õiguslikud asutused, kes teostavad riigivõimu, ja avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Käesolevas direktiivis tähendab juriidiline isik üksust, millel on juriidilise isiku staatus vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele, välja arvatud riigid või avalik-õiguslikud asutused, kes teostavad riigivõimu, ja avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 8a |
| | Arvessevõetavad tegurid hindamaks, kas tegemist on väiksema rikkumisega |
| | 1.
     
  Hindamaks, kas artiklis 3 osutatud rikkumist saab lugeda väiksemaks rikkumiseks, tagavad liikmesriigid menetluse algusest alates, s.t kogu rikkumise tuvastamise kestel, et nende pädevad asutused võtavad arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid, sealhulgas järgmist: |
| | a) | rikkumine pandi toime hooletusest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 8a

Arvessevõetavad tegurid hindamaks, kas tegemist on väiksema rikkumisega

1.
     
  Hindamaks, kas artiklis 3 osutatud rikkumist saab lugeda väiksemaks rikkumiseks, tagavad liikmesriigid menetluse algusest alates, s.t kogu rikkumise tuvastamise kestel, et nende pädevad asutused võtavad arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid, sealhulgas järgmist:

a)

rikkumine pandi toime hooletusest;

| b) | asjaomase kauba suhtes ei kohaldata tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 teises lauses ja artikli 267 lõike 3 punktis e osutatud keeldusid või piiranguid; |
| --- | --- |

b)

asjaomase kauba suhtes ei kohaldata tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 teises lauses ja artikli 267 lõike 3 punktis e osutatud keeldusid või piiranguid;

| c) | rikkumise mõju tasutavate tollimaksude summale on väike või olematu; |
| --- | --- |

c)

rikkumise mõju tasutavate tollimaksude summale on väike või olematu;

| d) | rikkumise eest vastutav isik tegi uurimise käigus tulemuslikult koostööd pädeva asutusega; |
| --- | --- |

d)

rikkumise eest vastutav isik tegi uurimise käigus tulemuslikult koostööd pädeva asutusega;

| e) | rikkumise eest vastutav isik teatas rikkumisest vabatahtlikult, tingimusel et rikkumise suhtes ei teostata veel uurimist, millest asjaomase rikkumise eest vastutav isik teadlik oleks; |
| --- | --- |

e)

rikkumise eest vastutav isik teatas rikkumisest vabatahtlikult, tingimusel et rikkumise suhtes ei teostata veel uurimist, millest asjaomase rikkumise eest vastutav isik teadlik oleks;

| f) | rikkumise eest vastutav isik suudab näidata, et ta teeb märkimisväärseid jõupingutusi, et täita liidu tollialaseid õigusakte, tõestades kõrgetasemelise kontrolli olemasolu oma tegevuses, näiteks nõuetelevastavuse süsteemi näol; |
| --- | --- |

f)

rikkumise eest vastutav isik suudab näidata, et ta teeb märkimisväärseid jõupingutusi, et täita liidu tollialaseid õigusakte, tõestades kõrgetasemelise kontrolli olemasolu oma tegevuses, näiteks nõuetelevastavuse süsteemi näol;

| g) | rikkumise eest vastutav isik on väike või keskmise suurusega ettevõtja, kellel ei olnud tolliküsimustes varasemaid kogemusi. |
| --- | --- |

g)

rikkumise eest vastutav isik on väike või keskmise suurusega ettevõtja, kellel ei olnud tolliküsimustes varasemaid kogemusi.

2.
     
  Pädevad asutused loevad rikkumise väiksemaks rikkumiseks vaid juhul, kui sellega ei seondu artiklis 8b osutatud raskendavaid asjaolusid.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 8b |
| | Arvessevõetavad tegurid hindamaks, kas tegemist on tõsise rikkumisega |
| | 1.
     
  Hindamaks, kas artiklis 3 osutatud rikkumist saab lugeda tõsiseks rikkumiseks, tagavad liikmesriigid menetluse algusest alates, s.t kogu rikkumise tuvastamise kestel, et nende pädevad asutused võtavad arvesse järgmisi asjaolusid: |
| | a) | rikkumine pandi toime tahtlikult; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 8b

Arvessevõetavad tegurid hindamaks, kas tegemist on tõsise rikkumisega

1.
     
  Hindamaks, kas artiklis 3 osutatud rikkumist saab lugeda tõsiseks rikkumiseks, tagavad liikmesriigid menetluse algusest alates, s.t kogu rikkumise tuvastamise kestel, et nende pädevad asutused võtavad arvesse järgmisi asjaolusid:

a)

rikkumine pandi toime tahtlikult;

| b) | rikkumine kestis pikemat aega, mis annab tunnistust kavatsusest seda jätkata; |
| --- | --- |

b)

rikkumine kestis pikemat aega, mis annab tunnistust kavatsusest seda jätkata;

| c) | antud rikkumisega sarnane või sellega seotud rikkumine jätkub või kordub, s.t pannakse toime rohkem kui ühel korral; |
| --- | --- |

c)

antud rikkumisega sarnane või sellega seotud rikkumine jätkub või kordub, s.t pannakse toime rohkem kui ühel korral;

| d) | rikkumine mõjutab oluliselt tasumata jäetud impordi- või eksporditollimaksude summat; |
| --- | --- |

d)

rikkumine mõjutab oluliselt tasumata jäetud impordi- või eksporditollimaksude summat;

| e) | asjaomaste kaupade suhtes kohaldatakse tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 teises lauses ja artikli 267 lõike 3 punktis e osutatud keeldusid või piiranguid; |
| --- | --- |

e)

asjaomaste kaupade suhtes kohaldatakse tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 teises lauses ja artikli 267 lõike 3 punktis e osutatud keeldusid või piiranguid;

| f) | rikkumise eest vastutav isik keeldub koostööst või igakülgsest koostööst pädeva asutusega; |
| --- | --- |

f)

rikkumise eest vastutav isik keeldub koostööst või igakülgsest koostööst pädeva asutusega;

| g) | rikkumise eest vastutav isik on varem rikkumisi toime pannud. |
| --- | --- |

g)

rikkumise eest vastutav isik on varem rikkumisi toime pannud.

2.
     
  Artikli 3 punktides f, g, p ning alapunktides qi ja qj osutatud rikkumised on oma olemuselt tõsised rikkumised.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Karistused artiklis 3 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest | Tollieeskirjade väiksemate rikkumiste eest määratavad muud kui kriminaalkaristused |
| Liikmesriigid
  tagavad, et artiklis 3 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratakse tõhusad, proportsionaalsed ja
  hoiatavad karistused
  järgmistes piirides: | 1.
     
  Liikmesriigid
  tagavad, et
  selliste
  artiklis 3 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest
  , mis loetakse artikli 8 a kohaselt väiksemateks rikkumisteks,
  määratakse
  , lisaks tasumata jäetud tollimaksude tasumisele,
  tõhusad, proportsionaalsed
  , hoiatavad
  ja
  muud kui kriminaalkaristused
  järgmistes piirides: |
| a) | rahatrahv
  vahemikus 1–5
   %
  kauba väärtusest
  , kui tollieeskirjade rikkumine seondub
  konkreetse kaubaga
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9

Artikkel 9

Karistused artiklis 3 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest

Tollieeskirjade väiksemate rikkumiste eest määratavad muud kui kriminaalkaristused

Liikmesriigid
  tagavad, et artiklis 3 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratakse tõhusad, proportsionaalsed ja
  hoiatavad karistused
  järgmistes piirides:

1.
     
  Liikmesriigid
  tagavad, et
  selliste
  artiklis 3 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest
  , mis loetakse artikli 8 a kohaselt väiksemateks rikkumisteks,
  määratakse
  , lisaks tasumata jäetud tollimaksude tasumisele,
  tõhusad, proportsionaalsed
  , hoiatavad
  ja
  muud kui kriminaalkaristused
  järgmistes piirides:

a)

rahatrahv
  vahemikus 1–5
   %
  kauba väärtusest
  , kui tollieeskirjade rikkumine seondub
  konkreetse kaubaga
  ;

| a) | rahatrahv
  kuni 70
   %
  tasumata jäetud tollimaksudest
  , kui tollieeskirjade rikkumine seondub
  tollimaksude tasumisest kõrvalehoidumisega
  ; |
| --- | --- |

a)

rahatrahv
  kuni 70
   %
  tasumata jäetud tollimaksudest
  , kui tollieeskirjade rikkumine seondub
  tollimaksude tasumisest kõrvalehoidumisega
  ;

| b) | rahatrahv
  vahemikus 150–
  7 500  eurot, kui tollieeskirjade rikkumine ei seondu
  konkreetse kaubaga
  . |
| --- | --- |

b)

rahatrahv
  vahemikus 150–
  7 500  eurot, kui tollieeskirjade rikkumine ei seondu
  konkreetse kaubaga
  .

| b) | rahatrahv
  kuni
  7 500  eurot, kui tollieeskirjade rikkumine ei seondu
  tollimaksude tasumisest kõrvalehoidumisega
  . |
| --- | --- |

b)

rahatrahv
  kuni
  7 500  eurot, kui tollieeskirjade rikkumine ei seondu
  tollimaksude tasumisest kõrvalehoidumisega
  .

2.
     
  Käesoleva artikli lõikes 1 kehtestatud piirides ettenähtud karistuste suuruse määramisel tagavad liikmesriigid kõigi artiklis 8a loetletud oluliste asjaolude arvessevõtmise.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 10 | välja jäetud |
| Karistused artiklis 4 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest | |
| Liikmesriigid tagavad, et artiklis 4 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratakse tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused järgmistes piirides: | |
| a) | rahatrahv kuni 15 % kauba väärtusest, kui tollieeskirjade rikkumine seondub konkreetse kaubaga; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10

välja jäetud

Karistused artiklis 4 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest

Liikmesriigid tagavad, et artiklis 4 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratakse tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused järgmistes piirides:

a)

rahatrahv kuni 15 % kauba väärtusest, kui tollieeskirjade rikkumine seondub konkreetse kaubaga;

| b) | rahatrahv kuni 22 500  eurot, kui tollieeskirjade rikkumine ei seondu konkreetse kaubaga. |
| --- | --- |

b)

rahatrahv kuni 22 500  eurot, kui tollieeskirjade rikkumine ei seondu konkreetse kaubaga.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Karistused artiklites 5 ja 6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest | Tollieeskirjade tõsiste rikkumise eest määratavad muud kui kriminaalkaristused |
| Liikmesriigid
  tagavad, et artiklites 
  5
  ja 6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratakse tõhusad, proportsionaalsed ja
  hoiatavad karistused
  järgmistes piirides: | 1.
     
  Liikmesriigid
  tagavad, et artiklites 
  3
  ja 6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest
  , mis loetakse artikli 8b kohaselt tõsisteks rikkumisteks,
  määratakse
  , lisaks tasumata jäetud tollimaksude tasumisele,
  tõhusad, proportsionaalsed
  , hoiatavad
  ja
  muud kui kriminaalkaristused
  järgmistes piirides: |
| a) | rahatrahv kuni
  30 % kauba väärtusest
  , kui tollieeskirjade rikkumine seondub
  konkreetse kaubaga
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11

Artikkel 11

Karistused artiklites 5 ja 6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest

Tollieeskirjade tõsiste rikkumise eest määratavad muud kui kriminaalkaristused

Liikmesriigid
  tagavad, et artiklites 
  5
  ja 6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratakse tõhusad, proportsionaalsed ja
  hoiatavad karistused
  järgmistes piirides:

1.
     
  Liikmesriigid
  tagavad, et artiklites 
  3
  ja 6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest
  , mis loetakse artikli 8b kohaselt tõsisteks rikkumisteks,
  määratakse
  , lisaks tasumata jäetud tollimaksude tasumisele,
  tõhusad, proportsionaalsed
  , hoiatavad
  ja
  muud kui kriminaalkaristused
  järgmistes piirides:

a)

rahatrahv kuni
  30 % kauba väärtusest
  , kui tollieeskirjade rikkumine seondub
  konkreetse kaubaga
  ;

| a) | rahatrahv vahemikus
  70–140 % tasumata jäetud tollimaksudest
  , kui tollieeskirjade rikkumine seondub
  tollimaksude tasumisest kõrvalehoidumisega
  ; |
| --- | --- |

a)

rahatrahv vahemikus
  70–140 % tasumata jäetud tollimaksudest
  , kui tollieeskirjade rikkumine seondub
  tollimaksude tasumisest kõrvalehoidumisega
  ;

| aa) | rahatrahv vahemikus 15–30 % kaupade väärtusest, kui tollieeskirjade rikkumine seondub mitte tollimaksude tasumisest kõrvalehoidumisega, vaid kaupade väärtusega; |
| --- | --- |

aa)

rahatrahv vahemikus 15–30 % kaupade väärtusest, kui tollieeskirjade rikkumine seondub mitte tollimaksude tasumisest kõrvalehoidumisega, vaid kaupade väärtusega;

| b) | rahatrahv kuni 45 000  eurot, kui tollieeskirjade rikkumine ei seondu
  konkreetse kaubaga
  . |
| --- | --- |

b)

rahatrahv kuni 45 000  eurot, kui tollieeskirjade rikkumine ei seondu
  konkreetse kaubaga
  .

| b) | rahatrahv vahemikus
  7 500 kuni
  45 000  eurot, kui tollieeskirjade rikkumine ei seondu
  tollimaksude tasumisest kõrvalehoidumisega ega ka kaupade väärtusega
  . |
| --- | --- |

b)

rahatrahv vahemikus
  7 500 kuni
  45 000  eurot, kui tollieeskirjade rikkumine ei seondu
  tollimaksude tasumisest kõrvalehoidumisega ega ka kaupade väärtusega
  .

2.
     
  Käesoleva artikli lõikes 1 kehtestatud piirides ettenähtud karistuste suuruse määramisel tagavad liikmesriigid kõigi artiklis 8a ning artikli 8b lõikes 1 loetletud oluliste asjaolude arvessevõtmise.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11a |
| | Tollieeskirjade tõsiste rikkumise eest määratavad teised muud kui kriminaalkaristused |
| | 1.
     
  Lisaks artiklis 11 nimetatud karistustele võivad liikmesriigid tõsiste rikkumiste korral kooskõlas tolliseadustikuga kohaldada järgmisi mitterahalisi karistusi: |
| | a) | kauba alaline või ajutine konfiskeerimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11a

Tollieeskirjade tõsiste rikkumise eest määratavad teised muud kui kriminaalkaristused

1.
     
  Lisaks artiklis 11 nimetatud karistustele võivad liikmesriigid tõsiste rikkumiste korral kooskõlas tolliseadustikuga kohaldada järgmisi mitterahalisi karistusi:

a)

kauba alaline või ajutine konfiskeerimine;

| b) | saadud loa peatamine. |
| --- | --- |

b)

saadud loa peatamine.

2.
     
  Vastavalt tolliseadustikule näevad liikmesriigid tollialaste õigusaktide tõsise või korduva rikkumise korral ette volitatud ettevõtja staatuse andmise otsuse tühistamise.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11b |
| | Läbivaatamine |
| | 1.
     
  Komisjon koos liikmesriikide pädevate asutustega vaatab artiklite 9 ja 11 alusel kohaldatavad trahvisummad läbi viis aastat pärast [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev]. Läbivaatamismenetlusega tahetakse tolliliidu toimimise ühtlustamiseks tagada, et tolliliidu raames määratavad trahvisummad oleksid ühtlasemad. |
| | 2.
     
  Komisjon avaldab igal aastal liikmesriikide poolt artiklites 3 ja 6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratud karistuste üksikasjad. |
| | 3.
     
  Liikmesriigid tagavad kooskõla tollialaste õigusaktidega määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punkti 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012

   (3)

  tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11b

Läbivaatamine

1.
     
  Komisjon koos liikmesriikide pädevate asutustega vaatab artiklite 9 ja 11 alusel kohaldatavad trahvisummad läbi viis aastat pärast [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev]. Läbivaatamismenetlusega tahetakse tolliliidu toimimise ühtlustamiseks tagada, et tolliliidu raames määratavad trahvisummad oleksid ühtlasemad.

2.
     
  Komisjon avaldab igal aastal liikmesriikide poolt artiklites 3 ja 6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratud karistuste üksikasjad.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad kooskõla tollialaste õigusaktidega määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punkti 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012

   (3)

  tähenduses.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11c |
| | Kokkuleppemenetlus |
| | Kohtumenetluse algatamise või jätkamise alternatiivina tagavad liikmesriigid kokkuleppemenetluse võimaluse, mis võimaldab pädevatel asutustel sõlmida rikkumise eest vastutava isikuga kokkuleppe tollieeskirjade rikkumise lahendamiseks tingimusel, et kõnealune isik nõustub koheselt jõustatava karistusega. |
| | Kui aga kohtumenetlust on juba alustatud, võivad pädevad asutused kokkuleppe sõlmida üksnes kohtuasutuse nõusolekul. |
| | Komisjon esitab kokkuleppemenetluste suunised, mille kohaselt tagatakse, et rikkumise eest vastutavale isikule antakse läbipaistvalt ja võrdse kohtlemise põhimõtet järgides kokkuleppe sõlmimise võimalus ning et mis tahes kokkuleppe sõlmimise järel avaldatakse kokkuleppemenetluse tulemus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11c

Kokkuleppemenetlus

Kohtumenetluse algatamise või jätkamise alternatiivina tagavad liikmesriigid kokkuleppemenetluse võimaluse, mis võimaldab pädevatel asutustel sõlmida rikkumise eest vastutava isikuga kokkuleppe tollieeskirjade rikkumise lahendamiseks tingimusel, et kõnealune isik nõustub koheselt jõustatava karistusega.

Kui aga kohtumenetlust on juba alustatud, võivad pädevad asutused kokkuleppe sõlmida üksnes kohtuasutuse nõusolekul.

Komisjon esitab kokkuleppemenetluste suunised, mille kohaselt tagatakse, et rikkumise eest vastutavale isikule antakse läbipaistvalt ja võrdse kohtlemise põhimõtet järgides kokkuleppe sõlmimise võimalus ning et mis tahes kokkuleppe sõlmimise järel avaldatakse kokkuleppemenetluse tulemus.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 12 | välja jäetud |
| Karistuste tõhus kohaldamine ja karistuse määramise õiguse kasutamine pädevate asutuste poolt | |
| Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused võtavad artiklites 3–6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratavate karistuste liigi ja taseme kindlaksmääramisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas vajaduse korral järgmist: | |
| a) | rikkumise raskus ja kestus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12

välja jäetud

Karistuste tõhus kohaldamine ja karistuse määramise õiguse kasutamine pädevate asutuste poolt

Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused võtavad artiklites 3–6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste eest määratavate karistuste liigi ja taseme kindlaksmääramisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas vajaduse korral järgmist:

a)

rikkumise raskus ja kestus;

| b) | asjaolu, et rikkumise eest vastutav isik on volitatud ettevõtja; |
| --- | --- |

b)

asjaolu, et rikkumise eest vastutav isik on volitatud ettevõtja;

| c) | tasumata jäetud impordi- või eksporditollimaksu suurus; |
| --- | --- |

c)

tasumata jäetud impordi- või eksporditollimaksu suurus;

| d) | asjaolu, et asjaomase kauba suhtes kohaldatakse tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 teises lauses ja artikli 267 lõike 3 punktis e osutatud keeldusid või piiranguid või asjaomane kaup ohustab avalikku julgeolekut; |
| --- | --- |

d)

asjaolu, et asjaomase kauba suhtes kohaldatakse tolliseadustiku artikli 134 lõike 1 teises lauses ja artikli 267 lõike 3 punktis e osutatud keeldusid või piiranguid või asjaomane kaup ohustab avalikku julgeolekut;

| e) | rikkumise eest vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase; |
| --- | --- |

e)

rikkumise eest vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase;

| f) | ikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised. |
| --- | --- |

f)

ikkumise eest vastutava isiku varasemad rikkumised.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 12a |
| | Nõuete täitmine |
| | Liikmesriigid tagavad, et suunised ja väljaanded selle kohta, kuidas täita liidu tollialaseid õigusakte praegu ja edaspidi, tehakse huvitatud isikutele hõlpsasti juurdepääsetaval, mõistetaval ja ajakohastatud kujul kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12a

Nõuete täitmine

Liikmesriigid tagavad, et suunised ja väljaanded selle kohta, kuidas täita liidu tollialaseid õigusakte praegu ja edaspidi, tehakse huvitatud isikutele hõlpsasti juurdepääsetaval, mõistetaval ja ajakohastatud kujul kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Aegumine | Aegumine |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et aegumistähtaeg artiklites 3–6 osutatud tollieeskirjade rikkumist käsitleva menetluse algatamiseks on neli aastat ja
  see algab
  tollieeskirjade rikkumise toimepaneku päevast. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et aegumistähtaeg artiklites 3
  ja
   6 osutatud tollieeskirjade rikkumist käsitleva menetluse algatamiseks on neli aastat ja
  et seda arvestatakse alates
  tollieeskirjade rikkumise toimepaneku päevast. |
| 2.   Liikmesriigid tagavad, et tollieeskirjade rikkumise pideva või korduva toimepaneku korral algab aegumistähtaeg päevast, mil lõpeb endast tollieeskirjade rikkumist kujutav tegevus või tegevusetus. | 2.   Liikmesriigid tagavad, et tollieeskirjade rikkumise pideva või korduva toimepaneku korral algab aegumistähtaeg päevast, mil lõpeb endast tollieeskirjade rikkumist kujutav tegevus või tegevusetus. |
| 3.   Liikmesriigid tagavad, et aegumistähtaja
  katkeb, kui pädev asutus teatab asjaomasele isikule
  sama tollieeskirjade rikkumisega seotud juurdluse või
  kohtumenetluse algatamisest
  . Aegumistähtaeg
  algab pärast katkestamist uuesti
  . | 3.   Liikmesriigid tagavad, et aegumistähtaja
  katkestab kas rikkumise eest vastutava isiku tegu või igasugune pädeva asutuse tegu, mis on seotud
  sama tollieeskirjade rikkumist käsitleva juurdluse või
  kohtumenetlusega ja millest asjaomasele isikule teatatakse
  . Aegumistähtaeg
  jätkub päevast, mil aegumist katkestanud tegevus lõpetatakse
  . |
| 4.   
  Liikmesriigid
  tagavad, et
  artiklites
   3
  –6
  osutatud
  tollieeskirjade rikkumist käsitleva menetluse algatamine
  või
  jätkamine on välistatud
  kaheksa aasta möödumisel lõikes 1 või 2 osutatud päevast. | 4.   
  Ilma et see piiraks artikli 14 lõike 2 kohaldamist,
  tagavad
  liikmesriigid
  , et
  käesoleva artikli lõikes
   3 osutatud
  aegumistähtaja katkemistest sõltumata aegub artiklites 3
  või 
  6 osutatud tollieeskirjade rikkumist käsitlev menetlus
  kaheksa aasta möödumisel
  käesoleva artikli
  lõikes 1 või 2 osutatud päevast. |
| 5.   Liikmesriigid tagavad, et karistuse määramist käsitleva otsuse täitmise aegumistähtaeg on kolm aastat. Aegumistähtaeg algab lõpliku otsuse tegemise päevast. | 5.   Liikmesriigid tagavad, et karistuse määramist käsitleva otsuse täitmise aegumistähtaeg on kolm aastat. Aegumistähtaeg algab lõpliku otsuse tegemise päevast. |
| 6.   Liikmesriigid sätestavad lõigetes 1, 4 ja 5 osutatud tähtaegade peatamise alused. | 6.   Liikmesriigid sätestavad lõigetes 1, 4 ja 5 osutatud tähtaegade peatamise alused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13

Artikkel 13

Aegumine

Aegumine

1.   Liikmesriigid tagavad, et aegumistähtaeg artiklites 3–6 osutatud tollieeskirjade rikkumist käsitleva menetluse algatamiseks on neli aastat ja
  see algab
  tollieeskirjade rikkumise toimepaneku päevast.

1.   Liikmesriigid tagavad, et aegumistähtaeg artiklites 3
  ja
   6 osutatud tollieeskirjade rikkumist käsitleva menetluse algatamiseks on neli aastat ja
  et seda arvestatakse alates
  tollieeskirjade rikkumise toimepaneku päevast.

2.   Liikmesriigid tagavad, et tollieeskirjade rikkumise pideva või korduva toimepaneku korral algab aegumistähtaeg päevast, mil lõpeb endast tollieeskirjade rikkumist kujutav tegevus või tegevusetus.

2.   Liikmesriigid tagavad, et tollieeskirjade rikkumise pideva või korduva toimepaneku korral algab aegumistähtaeg päevast, mil lõpeb endast tollieeskirjade rikkumist kujutav tegevus või tegevusetus.

3.   Liikmesriigid tagavad, et aegumistähtaja
  katkeb, kui pädev asutus teatab asjaomasele isikule
  sama tollieeskirjade rikkumisega seotud juurdluse või
  kohtumenetluse algatamisest
  . Aegumistähtaeg
  algab pärast katkestamist uuesti
  .

3.   Liikmesriigid tagavad, et aegumistähtaja
  katkestab kas rikkumise eest vastutava isiku tegu või igasugune pädeva asutuse tegu, mis on seotud
  sama tollieeskirjade rikkumist käsitleva juurdluse või
  kohtumenetlusega ja millest asjaomasele isikule teatatakse
  . Aegumistähtaeg
  jätkub päevast, mil aegumist katkestanud tegevus lõpetatakse
  .

4.   
  Liikmesriigid
  tagavad, et
  artiklites
   3
  –6
  osutatud
  tollieeskirjade rikkumist käsitleva menetluse algatamine
  või
  jätkamine on välistatud
  kaheksa aasta möödumisel lõikes 1 või 2 osutatud päevast.

4.   
  Ilma et see piiraks artikli 14 lõike 2 kohaldamist,
  tagavad
  liikmesriigid
  , et
  käesoleva artikli lõikes
   3 osutatud
  aegumistähtaja katkemistest sõltumata aegub artiklites 3
  või 
  6 osutatud tollieeskirjade rikkumist käsitlev menetlus
  kaheksa aasta möödumisel
  käesoleva artikli
  lõikes 1 või 2 osutatud päevast.

5.   Liikmesriigid tagavad, et karistuse määramist käsitleva otsuse täitmise aegumistähtaeg on kolm aastat. Aegumistähtaeg algab lõpliku otsuse tegemise päevast.

5.   Liikmesriigid tagavad, et karistuse määramist käsitleva otsuse täitmise aegumistähtaeg on kolm aastat. Aegumistähtaeg algab lõpliku otsuse tegemise päevast.

6.   Liikmesriigid sätestavad lõigetes 1, 4 ja 5 osutatud tähtaegade peatamise alused.

6.   Liikmesriigid sätestavad lõigetes 1, 4 ja 5 osutatud tähtaegade peatamise alused.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid teevad koostööd ja vahetavad teavet, mis on vajalik artiklites 3–6 osutatud, endast tollieeskirjade rikkumist kujutava tegevuse või tegevusetusega seotud menetluse jaoks, eelkõige
  juhul
  , kui mitu liikmesriiki on algatanud samade asjaoludega seoses menetluse sama isiku vastu. | Liikmesriigid teevad koostööd ja vahetavad teavet, mis on vajalik artiklites 3
  ja
   6 osutatud, endast tollieeskirjade rikkumist kujutava tegevuse või tegevusetusega seotud menetluse jaoks, eelkõige
  juhtudel
  , kui mitu liikmesriiki on algatanud samade asjaoludega seoses menetluse sama isiku vastu.
  Liikmesriikidevahelise koostöö eesmärk on suurendada kaupade tollikontrollide tõhusust ning ühtlustada liidusiseseid menetlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid teevad koostööd ja vahetavad teavet, mis on vajalik artiklites 3–6 osutatud, endast tollieeskirjade rikkumist kujutava tegevuse või tegevusetusega seotud menetluse jaoks, eelkõige
  juhul
  , kui mitu liikmesriiki on algatanud samade asjaoludega seoses menetluse sama isiku vastu.

Liikmesriigid teevad koostööd ja vahetavad teavet, mis on vajalik artiklites 3
  ja
   6 osutatud, endast tollieeskirjade rikkumist kujutava tegevuse või tegevusetusega seotud menetluse jaoks, eelkõige
  juhtudel
  , kui mitu liikmesriiki on algatanud samade asjaoludega seoses menetluse sama isiku vastu.
  Liikmesriikidevahelise koostöö eesmärk on suurendada kaupade tollikontrollide tõhusust ning ühtlustada liidusiseseid menetlusi.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon teostab järelevalvet liikmesriikidevahelise koostöö üle tollikontrolli ja -karistuste tulemuslikkuse põhinäitajate kindlaksmääramisel, parimate tavade levitamisel ning tolliametnike koolituse koordineerimisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon teostab järelevalvet liikmesriikidevahelise koostöö üle tollikontrolli ja -karistuste tulemuslikkuse põhinäitajate kindlaksmääramisel, parimate tavade levitamisel ning tolliametnike koolituse koordineerimisel.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 17 | Artikkel 17 |
| Arestimine | Arestimine |
| Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on võimalik ajutiselt arestida kaupa, veovahendeid
  ja
  artiklites 3–6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste toimepanekuks kasutatud muid vahendeid. | Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on võimalik ajutiselt arestida kaupa, veovahendeid
  või
  artiklites 3
  ja
   6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste toimepanekuks kasutatud muid vahendeid.
  Kui liikmesriik pärast karistuse määramist kauba alaliselt konfiskeerib, võib ta vastavalt vajadusele selle hävitada, ringlusse võtta või seda taaskasutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 17

Artikkel 17

Arestimine

Arestimine

Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on võimalik ajutiselt arestida kaupa, veovahendeid
  ja
  artiklites 3–6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste toimepanekuks kasutatud muid vahendeid.

Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on võimalik ajutiselt arestida kaupa, veovahendeid
  või
  artiklites 3
  ja
   6 osutatud tollieeskirjade rikkumiste toimepanekuks kasutatud muid vahendeid.
  Kui liikmesriik pärast karistuse määramist kauba alaliselt konfiskeerib, võib ta vastavalt vajadusele selle hävitada, ringlusse võtta või seda taaskasutada.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon esitab 31. detsembriks 2017 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande liidu tollialaste õigusaktide jõustamise teiste elementide kohta nagu järelevalve, kontroll ja uurimine, lisades vajaduse korral seadusandliku ettepaneku käeoleva direktiivi täiendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon esitab 31. detsembriks 2017 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande liidu tollialaste õigusaktide jõustamise teiste elementide kohta nagu järelevalve, kontroll ja uurimine, lisades vajaduse korral seadusandliku ettepaneku käeoleva direktiivi täiendamiseks.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 18a |
| | Liikmesriikide aruandlus |
| | Liikmesriigid saadavad komisjonile rikkumiste statistika, milles on ära näidatud ka rikkumiste eest määratud karistused, et võimaldada komisjonil hinnata käesoleva direktiivi kohaldamist. Selline teave esitatakse igal aastal pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Komisjon võib niisuguseid andmeid kasutada käesoleva direktiivi läbivaatamisel, et riikide karistussüsteeme paremini ühtlustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 18a

Liikmesriikide aruandlus

Liikmesriigid saadavad komisjonile rikkumiste statistika, milles on ära näidatud ka rikkumiste eest määratud karistused, et võimaldada komisjonil hinnata käesoleva direktiivi kohaldamist. Selline teave esitatakse igal aastal pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Komisjon võib niisuguseid andmeid kasutada käesoleva direktiivi läbivaatamisel, et riikide karistussüsteeme paremini ühtlustada.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A8-0239/2016).

(2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(3)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/297 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/297

---

P8_TA(2016)0401

Paranduseelarve projekt nr 3/2016: institutsioonide turvalisus

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2016 kohta – Institutsioonide turvalisus (12600/2016 – C8-0409/2016 – 2016/2121(BUD))

(2018/C 215/56)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 25. novembril 2015. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 3/2016, mille komisjon võttis vastu 30. juunil 2016 (COM(2016)0310), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 3/2016, mille komisjon võttis vastu 30. juunil 2016 (COM(2016)0310),

| — | võttes arvesse 11. oktoobril 2016 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 3/2016 kohta (12600/2016 – C8-0409/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. oktoobril 2016 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 3/2016 kohta (12600/2016 – C8-0409/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 7. juuni 2016. aasta kirja Euroopa Komisjoni presidendile, eriti selle kolmandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 7. juuni 2016. aasta kirja Euroopa Komisjoni presidendile, eriti selle kolmandat lõiku,

| — | võttes arvesse oma avaldust institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 27 kohaldamise kohta, mis moodustab ühe osa 2016. aasta eelarve lepitusmenetluse raames saavutatud 14. novembri 2015. aasta ühisjäreldustest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma avaldust institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 27 kohaldamise kohta, mis moodustab ühe osa 2016. aasta eelarve lepitusmenetluse raames saavutatud 14. novembri 2015. aasta ühisjäreldustest,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0295/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0295/2016),

| A. | arvestades, et hiljutiste terrorirünnakute tagajärjel on liidu institutsioonid pidanud oma julgeolekuvajadused läbi vaatama, tuvastades vajaduse lisavahendite järele 2016. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hiljutiste terrorirünnakute tagajärjel on liidu institutsioonid pidanud oma julgeolekuvajadused läbi vaatama, tuvastades vajaduse lisavahendite järele 2016. aastal;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projektis nr 3/2016 tehakse seetõttu ettepanek suurendada julgeolekueelarvet kokku 15,8 miljoni euro võrra Euroopa Koolides, Euroopa Parlamendis, Euroopa Komisjonis, Euroopa Kohtus, Euroopa Kontrollikojas, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees, Regioonide Komitees ja Euroopa välisteenistuses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projektis nr 3/2016 tehakse seetõttu ettepanek suurendada julgeolekueelarvet kokku 15,8 miljoni euro võrra Euroopa Koolides, Euroopa Parlamendis, Euroopa Komisjonis, Euroopa Kohtus, Euroopa Kontrollikojas, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees, Regioonide Komitees ja Euroopa välisteenistuses;

| C. | arvestades, et konkreetselt kavandatakse paranduseelarve projektis nr 3/2016 35 alalise ametikoha lisandumine täiendavate turvatöötajate värbamiseks Euroopa Parlamenti; arvestades, et sellised ametikohad tuleks 2017. aasta eelarves säilitada ja mitte kohaldada nende suhtes personali 5 % vähendamise eesmärki, kuna tegu on uute meetmetega; arvestades, et parlament austab täielikult personali 5 % vähendamise kohta tehtud avaldust 2016. aasta eelarvet puudutavate ühisjärelduste lisas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et konkreetselt kavandatakse paranduseelarve projektis nr 3/2016 35 alalise ametikoha lisandumine täiendavate turvatöötajate värbamiseks Euroopa Parlamenti; arvestades, et sellised ametikohad tuleks 2017. aasta eelarves säilitada ja mitte kohaldada nende suhtes personali 5 % vähendamise eesmärki, kuna tegu on uute meetmetega; arvestades, et parlament austab täielikult personali 5 % vähendamise kohta tehtud avaldust 2016. aasta eelarvet puudutavate ühisjärelduste lisas;

| 1. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 3/2016 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 3/2016 kohta heaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 3/2016 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 48, 24.2.2016.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

Kolmapäev, 26. oktoober 2016

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/299 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/299

---

P8_TA(2016)0410

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: regulatiivsed tehnilised standardid, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid teatud börsiväliste tuletislepingute puhul

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskimaandamismeetmeid börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliirita keskse vastaspoole kaudu (C(2016)06329 – 2016/2930(DEA))

(2018/C 215/57)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni delegeeritud määrust (C(2016)06329), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni delegeeritud määrust (C(2016)06329),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 13. oktoobri 2016. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 13. oktoobri 2016. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1) (Euroopa turuinfrastruktuuri määrus), eriti selle artikli 11 lõiget 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1) (Euroopa turuinfrastruktuuri määrus), eriti selle artikli 11 lõiget 15,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ) (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (4) artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ) (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ) (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (4) artiklit 13,

| — | võttes arvesse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõusid, mille Euroopa järelevalveasutused (Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) esitasid 8. märtsil 2016 vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikele 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõusid, mille Euroopa järelevalveasutused (Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) esitasid 8. märtsil 2016 vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõikele 15,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 25. oktoobril 2016, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 25. oktoobril 2016, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et Euroopa turu infrastruktuuri määrusega kehtestatakse kliirimise ja kahepoolse riskijuhtimisega seotud nõuded börsivälistele tuletislepingutele, tuletislepingutega seotud aruandluskohustus ning ühtsed nõuded kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate tegevusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa turu infrastruktuuri määrusega kehtestatakse kliirimise ja kahepoolse riskijuhtimisega seotud nõuded börsivälistele tuletislepingutele, tuletislepingutega seotud aruandluskohustus ning ühtsed nõuded kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate tegevusele;

| B. | arvestades, et Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 11 lõikes 15 sätestatakse, et Euroopa järelevalveasutused töötavad välja ühised regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse riskijuhtimise protsessi, sh tagatise taset ja liiki ning eraldamiskorda, mida on vaja Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 11 lõike 3 täitmiseks, menetlust, mida vastaspooled ja asjaomased pädevad asutused peavad järgima, kui nad kohaldavad Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 11 lõigetes 6 kuni 10 nimetatud erandeid, ning Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 11 lõigetes 5 kuni 10 osutatud kohaldatavaid kriteeriume, sealhulgas eelkõige selle kohta, mida tuleks pidada praktiliseks ja õiguslikuks takistuseks omavahendite kohesele ülekandmisele või võlgnevuste tagasimaksmisele vastaspoolte vahel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 11 lõikes 15 sätestatakse, et Euroopa järelevalveasutused töötavad välja ühised regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse riskijuhtimise protsessi, sh tagatise taset ja liiki ning eraldamiskorda, mida on vaja Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 11 lõike 3 täitmiseks, menetlust, mida vastaspooled ja asjaomased pädevad asutused peavad järgima, kui nad kohaldavad Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 11 lõigetes 6 kuni 10 nimetatud erandeid, ning Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 11 lõigetes 5 kuni 10 osutatud kohaldatavaid kriteeriume, sealhulgas eelkõige selle kohta, mida tuleks pidada praktiliseks ja õiguslikuks takistuseks omavahendite kohesele ülekandmisele või võlgnevuste tagasimaksmisele vastaspoolte vahel;

| C. | arvestades, et Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 11 lõikega 15 antakse komisjonile õigus need regulatiivsed tehnilised standardid vastu võtta sõltuvalt vastaspoole õiguslikust vormist kooskõlas kas määruse (EL) nr 1093/2010 (Euroopa Pangandusjärelevalve määrus), määruse (EL) nr 1094/2010 (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve määrus) või määruse (EL) nr 1095/2010 (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määrus) artiklitega 10 kuni 14; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 11 lõikega 15 antakse komisjonile õigus need regulatiivsed tehnilised standardid vastu võtta sõltuvalt vastaspoole õiguslikust vormist kooskõlas kas määruse (EL) nr 1093/2010 (Euroopa Pangandusjärelevalve määrus), määruse (EL) nr 1094/2010 (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve määrus) või määruse (EL) nr 1095/2010 (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määrus) artiklitega 10 kuni 14;

| D. | arvestades, et Baseli pangajärelevalve komitee ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) avaldasid 2013. aasta septembris ühise üldraamistiku, millega kehtestati mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide võimendustagatise nõuded, mida muudeti 2015. aasta märtsis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Baseli pangajärelevalve komitee ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) avaldasid 2013. aasta septembris ühise üldraamistiku, millega kehtestati mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide võimendustagatise nõuded, mida muudeti 2015. aasta märtsis;

| E. | arvestades, et Euroopa järelevalveasutused esitasid regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 8. märtsil 2016; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa järelevalveasutused esitasid regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile 8. märtsil 2016;

| F. | arvestades, et komisjon teavitas Euroopa järelevalveasutusi 28. juulil 2016 kavatsusest regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud heaks kiita, kui neis tehakse mitmeid muudatusi vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve määruse, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve määruse ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määruse artikli 10 lõikele 1; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon teavitas Euroopa järelevalveasutusi 28. juulil 2016 kavatsusest regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud heaks kiita, kui neis tehakse mitmeid muudatusi vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve määruse, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve määruse ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määruse artikli 10 lõikele 1;

| G. | arvestades, et Euroopa järelevalveasutused esitasid vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve määruse, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve määruse ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määruse artikli 10 lõikele 1 komisonile 8. septembril 2016 ametliku arvamuse ning muudetud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa järelevalveasutused esitasid vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve määruse, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve määruse ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määruse artikli 10 lõikele 1 komisonile 8. septembril 2016 ametliku arvamuse ning muudetud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud;

| H. | arvestades, et komisjon võttis delegeeritud määruse vastu 4. oktoobril 2016; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon võttis delegeeritud määruse vastu 4. oktoobril 2016;

| I. | arvestades, et delegeeritud määrus võib parlamendi- ja nõukogupoolseks kontrolliks ettenähtud aja lõpus jõustuda ainult siis, kui ei parlament ega ka nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid või kui enne kõnealuse aja lõppu on nii parlament kui ka nõukogu teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväiteid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et delegeeritud määrus võib parlamendi- ja nõukogupoolseks kontrolliks ettenähtud aja lõpus jõustuda ainult siis, kui ei parlament ega ka nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid või kui enne kõnealuse aja lõppu on nii parlament kui ka nõukogu teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväiteid;

| J. | arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve määruse, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve määruse ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud kontrolliks ette nähtud aeg on kolm kuud alates regulatiivsete tehniliste standardite teatavakstegemisest; arvestades, et sellest tulenevalt lõpeb see aeg 4. jaanuaril 2017; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve määruse, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve määruse ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud kontrolliks ette nähtud aeg on kolm kuud alates regulatiivsete tehniliste standardite teatavakstegemisest; arvestades, et sellest tulenevalt lõpeb see aeg 4. jaanuaril 2017;

| K. | arvestades, et mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide võimendustagatise nõuete rakendamise ajakava lepiti kokku rahvusvahelisel tasandil (Baseli pangajärelevalve komitee ja IOSCO); arvestades, et kuigi liit ei pidanud kinni esimese rakendamisetapi kokkulepitud tähtajast (1. september 2016), on tal siiski võimalus kehtestada eeskirjad teiseks tähtajaks 1. märtsil 2017, kui paljud finantssektori vastaspooled ja finantssektorivälised grupid peaksid alustama võimendustagatiste vahetamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mittekeskselt kliiritavate tuletisinstrumentide võimendustagatise nõuete rakendamise ajakava lepiti kokku rahvusvahelisel tasandil (Baseli pangajärelevalve komitee ja IOSCO); arvestades, et kuigi liit ei pidanud kinni esimese rakendamisetapi kokkulepitud tähtajast (1. september 2016), on tal siiski võimalus kehtestada eeskirjad teiseks tähtajaks 1. märtsil 2017, kui paljud finantssektori vastaspooled ja finantssektorivälised grupid peaksid alustama võimendustagatiste vahetamist;

| L. | arvestades, et kavatsus vastuväiteid mitte esitada tuleks seetõttu teha teatavaks võimalikult kiiresti, et liidul oleks võimalik täita oma rahvusvahelist kohustust ning vastaspooltel oleks võimalik valmistuda uute nõuete täitmiseks piisava etteteatamisajaga; arvestades, et selline lähenemine aitab anda võimalikult kiiresti õiguskindluse nii liidu kui ka kolmandate riikide turuosalistele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kavatsus vastuväiteid mitte esitada tuleks seetõttu teha teatavaks võimalikult kiiresti, et liidul oleks võimalik täita oma rahvusvahelist kohustust ning vastaspooltel oleks võimalik valmistuda uute nõuete täitmiseks piisava etteteatamisajaga; arvestades, et selline lähenemine aitab anda võimalikult kiiresti õiguskindluse nii liidu kui ka kolmandate riikide turuosalistele;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

(3)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

(4)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/301 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/301

---

P8_TA(2016)0411

Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve – kõik jaod

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016 – 2016/2047(BUD))

(2018/C 215/58)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4) (institutsioonidevaheline kokkulepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4) (institutsioonidevaheline kokkulepe),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbivaatamine/muutmine“ (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbivaatamine/muutmine“ (COM(2016)0603),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2016. aasta resolutsiooni 2017. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2016. aasta resolutsiooni 2017. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (5),

| — | võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (7),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 18. juulil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 18. juulil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti (COM(2016)0300),

| — | võttes arvesse 12. septembril 2016. aastal vastu võetud ja 14. septembril 2016. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. septembril 2016. aastal vastu võetud ja 14. septembril 2016. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve projekti kohta (11900/2016 – C8-0373/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 88, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 88,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A8-0287/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A8-0287/2016),

| A. | arvestades, et olukorras, kus vahendeid napib, tuleks rohkem tähtsustada vajadust järgida eelarvedistsipliini ja kasutada rahalisi vahendeid tõhusalt ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olukorras, kus vahendeid napib, tuleks rohkem tähtsustada vajadust järgida eelarvedistsipliini ja kasutada rahalisi vahendeid tõhusalt ja tulemuslikult;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheline dialoog, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 318, peaks komisjonis soodustama tulemustele orienteeritust, sh suuremat läbipaistvust ja vastutust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheline dialoog, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 318, peaks komisjonis soodustama tulemustele orienteeritust, sh suuremat läbipaistvust ja vastutust;

III jagu

Üldine ülevaade

| 1. | rõhutab, et 2017. aasta eelarvet tuleb vaadelda mitmeaastase finantsraamistiku muutmise laiemas kontekstis; rõhutab vajadust tagada tasakaal pikaajaliste prioriteetide ja uute probleemide vahel ning toonitab seetõttu, et 2017. aasta eelarve peab olema kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega, mis on selle peamisteks orientiirideks ja prioriteetideks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kordab oma sügavat veendumust, et eriti praeguses kontekstis on sellised algatused nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide maksete peatamine Euroopa Komisjoni poolt, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 (ühissätete määrus) (8) artikli 23 lõikes 15, mitte üksnes ebaõiglased ja ebaproportsionaalsed, vaid ka poliitiliselt jätkusuutmatud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et 2017. aasta eelarve lugemine parlamendis peegeldab täielikult tema eespool nimetatud 9. märtsi 2016. aasta resolutsioonis (üldsuuniste kohta) ja 6. juuli 2016. aasta resolutsioonis (mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist) ülekaaluka häälteenamusega vastuvõetud poliitilisi eelistusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et rahu ja stabiilsus on põhiväärtused, mille juurde liit peab jääma; on seisukohal, et suure reede kokkulepet, mis on osutunud ülioluliseks Põhja-Iirimaal rahu ja leppimise saavutamiseks, tuleb kaitsta; rõhutab vajadust konkreetsete meetmete järele selleks, et tagada toetus piirkondadele, mida mõjutab kõige rohkem Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kasutuselevõtmisele järgnev Ühendkuningriigi läbirääkimiste tulemusel liidust lahkumine vastavalt riigi kodanike väljendatud soovile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et liidu ees seisab praegu mitu tõsist ja kiireloomulist probleemi, mida ei olnud võimalik mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) vastuvõtmise ajal ette näha; on veendunud, et liidu eelarvest tuleb kasutusele võtta rohkem rahalisi vahendeid, et lahendada poliitilised probleemid ning võimaldada liidul leida vastused ja reageerida nendele kriisidele tulemuslikult, äärmiselt kiiresti ja prioriteetselt; on seisukohal, et seepärast on uute assigneeringute tagamiseks 2017. aastal ja praeguse programmitöö perioodi lõpuni vaja tugevat poliitilist tahet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et 2017. aasta eelarve peab vastama rändeprobleemidest ja majanduskriisile järgnevast aeglasest majanduskasvust tulenevatele vajadustele; märgib, et tuleks suurendada teadus- ja taristuprojektide ning noorte tööpuuduse vastase võitluse rahastamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et kuigi parlament kiitis viivitamata heaks praeguste pagulas- ja rändeprobleemide lahendamiseks vajalikud täiendavad rahalised vahendid, jätkates samal ajal säästva arengu eesmärkide toetamist, on ta alati toonitanud, et see probleem ei tohiks saada tähtsamaks liidu muudest olulistest poliitikameetmetest, milleks on eelkõige inimväärsete ja kvaliteetsete töökohtade loomine ning ettevõtete ja ettevõtluse arendamine aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamiseks; märgib, et rubriigi 3 ülemmäär on praeguste pagulas- ja rändeprobleemide sisemõõtme asjakohase rahastamise tagamiseks täiesti ebapiisav, ning toonitab tungivalt vajadust võtta vastu laiaulatuslik ja inimõigustel põhinev lähenemisviis, mille raames seotakse ränne arenguga ning tagatakse võõrtöötajate, varjupaigataotlejate ja pagulaste integratsioon, samuti prioriteetsed programmid (nt kultuuriprogrammid); rõhutab, et vajaliku lisarahastamise tagamiseks selles valdkonnas tegi komisjon 2017. aasta eelarveprojektis ettepaneku kasutada enneolematul määral mitmeaastase finantsraamistiku erivahendeid, sealhulgas kasutada täielikult ära paindlikkusinstrument ning võtta viimase abinõuna olulisel määral kasutusele ettenägematute kulude varu, ning nõukogu kiitis selle heaks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab oma seisukohta, et lisarahastamise taotlusi praeguste pagulas- ja rändeprobleemide lahendamiseks ei tohiks rahuldada liidu juba elluviidava välistegevuse, sh liidu arengupoliitika arvelt; kordab, et Türgi pagulasrahastu, usaldusfondide ja muude ajutiste vahendite loomist ei saa rahastada muudes olemasolevates rahastamisvahendites kärbete tegemisega; peab murettekitavaks, et ajutiste vahendite loomine väljaspool liidu eelarvet võib seada ohtu eelarve ühtsuse ning minna mööda eelarvemenetlusest, mille puhul on ette nähtud Euroopa Parlamendi kaasatus ja kontroll; kahtleb sügavalt, kas rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) ülemmäär on piisav selleks, et reageerida jätkusuutlikult ja tulemuslikult praegustele välisprobleemidele, sh praegustele pagulas- ja rändeprobleemidele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab oma veendumust, et liidu eelarves tuleks leida võimalused rahastada uusi algatusi, mis ei kahjusta olemasolevaid liidu programme ja poliitikavaldkondi, ning nõuab uute algatuste rahastamiseks jätkusuutlike vahendite kindlakstegemist; väljendab muret, et kaitsealaste uuringute ettevalmistav meede, millele kulutatakse järgmisel kolmel aastal 80 miljonit eurot, peab mahtuma mitmeaastase finantsraamistiku praegusesse eelarvesse; on veendunud, et kuna liidu eelarve on juba niigi alarahastatud, siis on ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud operatsioonide elluviimiseks tehtavate lisapingutuste, halduskulude, ettevalmistavate meetmete ja katseprojektide katmiseks vaja lisarahastust ka liikmesriikidelt; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid praeguse mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist/muutmist sellega seoses ära kasutama; rõhutab vajadust muuta selgeks ühiste kaitseuuringute pikaajaline rahastamine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et liit ratifitseeris COP 21 kokkuleppe ning peab eraldama osa oma rahalistest vahenditest rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks; märgib, et 2017. aasta eelarvestuse kohaselt peaks eelarves eraldatama sellele eesmärgile 19,2 % kuludest; soovitab komisjonil tungivalt seda teed jätkata, et saavutada eesmärk 20 % kooskõlas komisjoni kohustusega integreerida kliimameetmed mitmeaastasesse finantsraamistikku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles esitama 2017. aasta eelarves algatuse, mille eesmärk on jagada konkursiga valitud noortele eurooplastele ühistranspordi vautšereid, ning eraldama selleks piisavaid assigneeringuid; sellise algatuse peamine eesmärk oleks hinnata üldisema kava teostatavust ja võimalikku mõju, millega edendataks eelkõige noorte liikuvust, ELi noorte teavitamist ning võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tühistab kõik nõukogu poolt eelarveprojektis kavandatud kärped; ei mõista kavandatavate kärbete põhjendusi ja on vastu nõukogu kavale luua uuesti kunstlikud ülemmäärad mõnes rubriigis, nagu alamrubriik 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) ja rubriik 4 (Globaalne Euroopa), eelkõige arvestades, et ülemmäärad oleksid ettenägematutele asjaoludele või kriisidele reageerimiseks nagunii liiga väikesed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et nõukogu lugemisel ei ole viimase viie aasta jooksul suudetud prognoosida liidu eelarve tegelikku täitmist ning et kõiki paranduseelarveid arvesse võttes vajati igas lõplikus eelarves oluliselt rohkem rahalisi vahendeid; kutsub nõukogu seetõttu üles kohandama oma seisukohta lepituskomitees, et tagada kohe algusest peale 2017. aasta eelarve piisav rahastamine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | annab teada, et nimetatud tungivate vajaduste piisavaks rahastamiseks ning arvestades mitmeaastase finantsraamistiku väga piiratud varusid 2017. aastal, rahastab parlament eelarveprojekti suurendamist kõigi olemasolevate varude ärakasutamisega ja ettenägemata kulude varu suurema kasutuselevõtuga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kompenseerib täielikult kõik Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga (EFSI) seotud kärped Euroopa ühendamise rahastus ja programmis „Horisont 2020“ (2017. aastal kulukohustustena kokku 1 240 miljonit eurot) uute assigneeringute kaudu, mis saadakse mitmeaastase finantsraamistiku muutmise abil; toonitab, et noorte tööpuudusele on kogu liidus vaja tulemuslikult reageerida; suurendab seetõttu noorte tööhõive algatuse kulukohustuste assigneeringuid 1,5 miljardi euro võrra, et algatust oleks võimalik jätkata; on seisukohal, et nende oluliste liidu programmide asjakohane täiendav rahastamine tuleks kokku leppida mitmeaastase finantsraamistiku muutmise raames; |
| --- | --- |

15.

| 16. | eeldab, et nõukogu jagab seda lähenemisviisi ning et lepitusmenetluse käigus saavutatakse hõlpsasti kokkulepe, mis võimaldab liidul näidata, et ta tuleb olukorraga toime, ja reageerida tulemuslikult eesseisvatele probleemidele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | määrab 2017. aasta kulukohustuste assigneeringute kogusummaks 160,7 miljardit eurot ja maksete assigneeringute kogusummaks 136,8 miljardit eurot; |
| --- | --- |

17.

Alamrubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

| 18. | märgib, et juba jälle mõjutavad nõukogu lugemisel kokkulepitud kärped tugevalt alamrubriiki 1a, kuna 52 % kõigist nõukogu kulukohustuste assigneeringute kärbetest puudutavad just seda rubriiki; küsib seepärast, kuidas kajastab see lugemine nõukogu töökohtade ja majanduskasvu alast poliitilist prioriteeti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on tugevalt vastu nimetatud kärbetele rubriigis, mis sümboliseerib Euroopa lisaväärtust ning tagab suurema majanduskasvu ja kodanikele rohkem töökohti; otsustab seetõttu kõik nõukogu kärped tühistada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | täites 2015. aasta juunis võetud kohustust vähendada iga-aastase eelarvemenetluse raames EFSI loomise eelarvelist mõju programmile „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastule võimalikult suurel määral, otsustab täielikult taastada programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu eelarveridade algse EFSI-eelse profiili, mida kärbiti EFSI tagatisfondi assigneeringute tegemiseks; rõhutab, kui oluline on liidu suurim teadusuuringute ja innovatsiooni programm „Horisont 2020“, millega muudetakse suurepärased ideed toodeteks ja teenusteks, edendades nii majanduskasvu ja tööhõivet; nõuab, et tehtaks kättesaadavaks vastavad eelarveprojekti ületavad kulukohustuste lisaassigneeringud summas 1,24 miljardit eurot; loodab, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmise raames saavutatakse selles pakilises küsimuses üldine kokkulepe; juhib tähelepanu sellele, et EFSI täieliku tõhususe ja mõjususe saavutamiseks tuleks seda paremaks muuta, tagades et järgitakse täiendavuse põhimõtet, parandades geograafilist ja valdkondlikku tasakaalu ning parandades otsustusprotsessi läbipaistvust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kooskõlas oma töökohtade ja majanduskasvu jätkuvate prioriteetidega ning olles mitmete programmide (COSME, Progress, Marie Curie, Euroopa Teadusnõukogu, Eures ja Erasmus+) senist kasutussuutlikkust hoolikalt hinnanud, otsustab valikuliselt suurendada nende programmide rahastamist võrreldes eelarveprojekti tasemega; märgib, et sellist suurendamist on võimalik rahastada kõnealuse alamrubriigi olemasoleva varu piires; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suurendab selle tulemusena kulukohustuste assigneeringute taset alamrubriigis 1a võrreldes eelarveprojektiga 45 miljoni euro võrra (v.a EFSI, katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed); |
| --- | --- |

22.

Alamrubriik 1b – Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

| 23. | toonitab, et ligikaudu kolmandik liidu iga-aastasest eelarvest on suunatud majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele; rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on liidu peamine investeerimispoliitika ja vahend liidu kõigi piirkondade vaheliste erinevuste vähendamiseks ning et see etendab olulist rolli aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | taunib nõukogu kavandatavaid kärpeid alamrubriigis 1b, sealhulgas seda toetavatel eelarveridadel, nimelt 3 miljoni euro suurust kärbet kulukohustuste assigneeringutes ning – mis veel tähtsam – 199 miljoni euro suurust kärbet maksete assigneeringutes; palub nõukogul selgitada, kuidas need kärped sobivad kokku tema eesmärgiga „näha ette assigneeringud, millega võimaldatakse uute programmide tõrgeteta elluviimist mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) neljandal aastal“; tuletab meelde, et komisjoni kavandatud maksete tase selles rubriigis on juba 23,5 % madalam kui 2016. aasta eelarves; rõhutab seetõttu, et mingeid täiendavaid maksete kärpeid ei saa õigustada ega heaks kiita; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab liidu poliitikavaldkondade mõju hindamist mõju hindamise aruannete alusel, et teha kindlaks, millises ulatuses on need suutnud muu hulgas vähendada majanduslikke erinevusi, luua konkurentsivõimelise ja mitmekülgse piirkondliku majanduse ning edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja tööhõivet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab muret oluliste viivituste pärast Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tsükli rakendamises, millel on tõenäoliselt tõsine kahjulik mõju kohapealsete tulemuste õigeaegsele saavutamisele, kuid mis võib ka tekitada uut maksmata arvete kuhjumist praeguse mitmeaastase finantsraamistiku teises pooles; nõuab tungivalt, et asjaomased liikmesriigid nimetaksid kohe veel puuduvad korraldus-, makse- ja sertifitseerimisasutused ja tegeleksid kõikide muude programmide rakendamisel esinevate viivituste põhjustega; võtab teatavaks komisjoni ettepanekud suuremaks lihtsustamiseks selles valdkonnas ning on seisukohal, et programmidele täieliku hoo andmiseks peaksid liikmesriigid tegema kiiresti suuri jõupingutusi; nõuab seetõttu suuremat koostoimet ja täiendavust avalike investeerimismeetmete vahel liikmesriikide eelarvetes ja liidu eelarves ning nende meetmete puhul, mille eesmärk on toetada majanduskasvu ja jätkusuutlikku töökohtade loomist, kuna need kujutavad endast liidu nurgakivi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku struktuurireformi tugiprogrammi loomise kohta, mille rahastamispakett on 142 800 000 eurot, ja rõhutab, et need vahendid tuleks jaotada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamist silmas pidades; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni ettepanekus ei sisaldu kulukohustuste assigneeringud noorte tööhõive algatuse jaoks 2017. aastal, kuna selle algatuse rahastamispakett koondati aastatele 2014–2015; kordab oma jõulist toetust noorte tööhõive algatuse jätkamisele; otsustab esimese sammuna ja kooskõlas Euroopa Sotsiaalfondi määrusega (9), milles nähakse ette võimalus algatust jätkata, suurendada noorte tööhõive algatuse kulukohustuste assigneeringuid 1,5 miljardi euro võrra ja maksete assigneeringuid 500 miljoni euro võrra, et noorte tööpuudusele tulemuslikult reageerida, võttes arvesse noorte tööhõive algatuse komisjonipoolse hindamise tulemusi; märgib, et kooskõlas parlamendi nõudmistega tuleks mitmeaastase finantsraamistiku eelseisva muutmise kontekstis saavutada üldine kokkulepe noorte tööhõive algatuse asjakohase täiendava rahastamise kohta allesjäänud programmiperioodi jooksul; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et kiirendada algatuse kohapealset elluviimist, millest saavad otsest kasu noored eurooplased; |
| --- | --- |

28.

| 29. | otsustab nõukogu kulukohustuste ja maksete assigneeringute kärped eelarveprojektis nendel ridadel tühistada; suurendab alamrubriigis 1b noorte tööhõive algatuse kulukohustuste assigneeringuid võrreldes eelarveprojektiga 1,5 miljardi euro võrra ja maksete assigneeringuid 500 miljoni euro võrra ning enim puudust kannatavate isikute jaoks mõeldud Euroopa abifondi kulukohustuste assigneeringuid võrreldes eelarveprojektiga 4 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 2 miljoni euro võrra, ületades seega praegust kulukohustuste ülemmäära 1,57 miljardi euro võrra; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et alamrubriigile 1b langeb suurim osa praegustest täitmata kulukohustustest, mille summa oli 2016. aasta septembri alguses 151 119 miljonit eurot ja mis võib ohustada uute programmide rakendamist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika tähtsat panust sooteadliku eelarvestamise tulemuslikku rakendamisse; palub komisjonil toetada soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks sobivate töövahendite loomise meetmeid, nagu struktuurifonde kasutavad motiveerimisstruktuurid, millega ergutatakse sooteadlikku eelarvestamist riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

31.

Rubriik 2 – Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

| 32. | märgib, et nõukogu vähendas rubriigi 2 kulukohustuste assigneeringuid 179,5 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 198 miljoni euro võrra haldustoetuskulude eelarveridadel, operatiivse tehnilise abi ridadel (nt Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ja programm LIFE), Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga seotud tegevuskulude ridadel, mis on olulised põllumajanduse säilitamiseks asustatud piirkondades, ja detsentraliseeritud asutuste eelarveridadel; märgib, et suurimad maksete assigneeringute kärped on maaelu arengu valdkonnas; on seisukohal, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi assigneeringute usaldusväärse muutmise aluseks peaks jääma kirjalik muutmisettepanek; taastab seetõttu vastavad assigneeringud eelarveprojekti tasemel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on veendunud, et liidu eelarves peab seadma prioriteediks algatused, mis soodustavad majanduse tõeliselt keskkonnasäästlikuks muutmist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ootab kirjaliku muutmisettepaneku esitamist erakorralise toetuse paketi kohta eelkõige piimasektori jaoks ja otsustab väljendada oma tugevat toetust liidu põllumajandussektorile; suurendab seetõttu assigneeringuid võrreldes eelarveprojektiga 600 miljoni euro võrra, et võidelda piimasektori kriisi mõjude vastu ja Venemaa embargo mõjude vastu piimasektorile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | väljendab heameelt assigneeringute üle, mis on programmi „Horisont 2020“ raames eraldatud põllumajandusega seotud teadusuuringutele ja innovatsioonile, et tagada ohutu ja kvaliteetse toidu ja muude bioressursipõhiste toodete piisavad tarned; rõhutab vajadust pidada esmatähtsaks projekte, millesse on kaasatud esmatootjad; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kinnitab, et ÜPP assigneeringuid ei tohiks kasutada surmavas härjavõitluses kasutatavate pullide tõuaretuse või kasvatuse toetamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata vajalikud seadusandlikud muudatusettepanekud selle nõudmise täitmiseks, mis juba sedastati Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarves; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et uue ühise kalanduspoliitika rakendamisega kaasneb kalavarude majandamises nii liikmesriikide kui ka kalurite jaoks paradigma muutus, ja tuletab sellega seoses meelde probleeme, mis tekkisid varasematel aastatel, kui assigneeringuid vähendati; |
| --- | --- |

37.

| 38. | peab selle taustal siiski kahetsusväärseks – väljendades küll heameelt programmi LIFE kulukohustuste suurendamise üle 30,9 miljoni euro võrra eelarveprojektis –, et ka sel aastal on programmi LIFE, mille rahastamise maht kokku on 493,7 miljonit eurot, osakaal eelarveprojektis tervikuna vaid 0,3 %; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toonitab programmi LIFE maksete assigneeringute nappusest tingitud varasemaid probleeme, mis takistasid ja lükkasid edasi programmi nõuetekohast rakendamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega ja oma rahvusvaheliste kohustustega kliimamuutustega võitlemiseks otsustab teha ettepaneku suurendada programmi LIFE+ rahastamist võrreldes eelarveprojekti tasemega; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suurendab seetõttu kulukohustuste assigneeringuid 619,8 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 611,3 miljoni euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), jättes rubriigi 2 kulukohustuste ülemmäära alla 19,4 miljoni euro suuruse varu; |
| --- | --- |

41.

Rubriik 3 – Julgeolek ja kodakondsus

| 42. | rõhutab, et parlament seab praegused rändeprobleemid jätkuvalt lahendamist vajavate probleemide esiritta; peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut lisada algselt liidu rändeprobleemide lahendamiseks 2017. aastaks ettenähtud summale 1,8 miljardit eurot; märgib, et suur lahknevus võrreldes esialgse eelarvestusega räägib rubriigi 3 ülemmäärade ülespoole korrigeerimise kasuks; rõhutab, et komisjon teeb ettepaneku rahastada neid suurendamisi suures osas paindlikkusinstrumendi (530 miljoni euro ulatuses, millega kasutatakse täielikult ära selleks aastaks ettenähtud vahendid) ja ettenägemata kulude varu (1,16 miljardi euro ulatuses) kasutuselevõtuga; arvestades rändega seotud kulude ennenägematu ulatusega rahastamist (kokku 5,2 miljardit eurot 2017. aastal rubriikides 3 ja 4 ning Euroopa Arengufondi kasutuselevõtuga) ja paindlikkuse kasutamist puudutavaid ettepanekuid, ei nõua rändega seotud poliitikameetmete rahastamise suurendamist; on samas vastu igasugustele püüdlustele vähendada liidu meetmete rahastamist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kordab, et eelarve paindlikkusel on piirid ja see saab olla üksnes lühiajaline lahendus; on sügavalt veendunud, et tulevikku vaatav ja julge vastus neile pikaajalistele pagulas- ja rändeprobleemidele, mis on haaranud terve kontinendi ega paista raugevat, nõuab rubriigi 3 ülemmäära ülespoole korrigeerimist; on seisukohal, et kõik hiljutised eelarveotsused uute assigneeringute tagamiseks selles valdkonnas on tegelikult näidanud vajadust seda ülemmäära muuta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab praeguste julgeoleku- ja rändeprobleemide valguses tervitatavaks Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi rahastamise suurendamist (vastavalt 1,6 miljardit eurot ja 0,7 miljardit eurot); on arvamusel, et Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahendite suurendamise tõttu on veelgi olulisem tagada iga-aastaste rahaliste vahendite õiglane ja läbipaistev jaotamine fondi eri programmide ja eesmärkide vahel ning parem ülevaade sellest, kuidas neid rahalisi vahendeid kulutatakse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et 15. märtsil 2016 võeti vastu uus liidus antava erakorralise toetuse vahend, mille esialgne suurus on 700 miljonit eurot kolme aasta kohta (2016–2018), ning see on juba andnud koheseid tulemusi kohapeal võetavate erakorraliste toetusmeetmete näol, et reageerida liikmesriikidesse suurel hulgal saabuvate pagulaste ja rändajate humanitaarvajadustele; kordab siiski oma seisukohta, et tulevikus tuleks humanitaarabi kasutuselevõtuks liidus välja töötada jätkusuutlikum õigus- ja eelarveraamistik; nõuab selle rahastamisvahendi praeguse ja tulevase toimimise ja rahastamise teemal komisjoniga korrapärast dialoogi, mis põhineks teabe ja mõju hindamise aruannete täielikul läbipaistvusel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | arvestades suurenenud ohutaset mitmes liikmesriigis, sellega kaasnevaid probleeme rände haldamises, terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust ning Euroopa tasandil kooskõlastatud tegevuse vajalikkust, nõuab Europoli personali suurendamiseks lisarahastamist eesmärgiga luua ööpäevaringne terrorismivastane üksus, mis pakub liikmesriikide pädevatele asutustele luureandmeid; on seisukohal, et selle suurendamise eesmärk on ka parandada inimkaubanduse vastast võitlust (keskendudes eelkõige saatjata alaealistele), küberkuritegevuse vastast võitlust (küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse uued töötajad) ning suurendada töötajate arvu Itaalias ja Kreekas asuvates esmavastuvõtu keskustes; tuletab meelde, et Europoli käsutuses on praegu ainult 3 töötajat, keda rakendada ainuüksi Itaalias 8 alalises esmavastuvõtu keskuses ja täiendavates ajutistes esmavastuvõtu keskustes; on seisukohal, et see number on liiga väike, et Europol suudaks täita oma ülesandeid seoses võitlusega inimkaubanduse, terrorismi ja muude piiriülese kuritegevuse raskete vormide vastu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab heameelt uue eelarverea loomise üle selleks, et rahastada terrorismiohvrite rehabilitatsiooni; toetab ressursse, mis on tehtud kättesaadavaks ohvrite paljude eri vajaduste täitmiseks, mis hõlmab füüsilist ravi, psühhosotsiaalseid teenuseid ja rahalise toetuse andmist; on seisukohal, et terroriohuga võitlemise meetmete väljapakkumisel unustatakse süütute terrorismiohvrite vajadused liiga sageli kas ära või peetakse neid teisejärguliseks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | taunib nõukogu poolt paljudes kultuuri-, meedia-, kodaniku-, põhiõiguste ja rahvatervise alastes programmides tehtud kärpeid, mille kogusumma kulukohustuste assigneeringutena on 24,3 miljonit eurot; peab negatiivseks märgiks nõukogu kavatsust kultuuriprogramme kärpida, et vabastada vahendeid praeguste pagulas- ja rändeprobleemidega tegelemiseks; taunib asjaolu, et paljud neist kärbetest tunduvad olevat rakendatud meelevaldsel viisil ja hoolimata suurepärastest täitmismääradest; on arvamusel, et isegi väikesed kärped võivad seada ohtu programmi tulemuste saavutamise ja liidu meetmete sujuva rakendamise; taastab seetõttu kõik eelarveread eelarveprojekti tasemel; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab vajadust tugevdada programmide „Loov Euroopa“ ja „Kodanike Euroopa“ mitmete meetmete rahastamist, mida on kaua aega alarahastatud; on sügavalt veendunud, et need programmid on praegu asjakohasemad kui kunagi varem, seda nii kultuuri- ja loomesektori panuse suurendamiseks töökohtade loomisse ja majanduskasvu kui ka kodanike julgustamiseks liidu poliitika kujundamises ja rakendamises aktiivselt osalema; ei mõista, kuidas saab nõukogu õigustada kultuuri- ja loomesektori VKEde rahastamise vähendamist, kui kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend, millele vahendite eraldamist oli juba edasi lükatud, käivitati alles 2016. aasta juunis ja on suurepärane näide sellest, kuidas märkimisväärse turutõrke ületamiseks saab kasutada uuenduslikku lahendust, luues suutlikkust ja pakkudes finantsvahendajate laenudele kultuuri- ja loomesektoris krediidiriski kaitset; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et liidu kultuuri-, haridus-, noorte- ja kodakondsusprogrammidel on selge Euroopa lisaväärtus, need täiendavad rändajate ja pagulaste integreerimiseks mõeldud poliitilisi meetmeid ja loovad nendega koosmõju; palub liidu institutsioonidel seetõttu reageerida rahastamise asjakohase suurendamisega sellistele programmidele, mille eelarvet täidetakse otseselt, näiteks programm „Loov Euroopa“, kuid ka struktuuri- ja investeerimisfondide asjakohastele eelarveridadele; |
| --- | --- |

50.

| 51. | märgib, et Euroopa kultuuripärandi aasta 2018 elluviimise ettevalmistavale tegevusele tuleb näha ette vajalikud eelarvetagatised; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tuletab meelde, et liidu kodanikukaitse mehhanism on liidu solidaarsuse nurgakivi; toonitab, et liidul on soodustav roll toetamaks, koordineerimaks või täiendamaks liikmesriikide meetmeid katastroofide ärahoidmisel, nendeks valmistumisel ja neile reageerimisel; võtab teadmiseks selle programmi kulukohustuste mõningase suurendamise; |
| --- | --- |

52.

| 53. | väljendab heameelt eelarverea loomise üle ELi otsingu- ja päästetegevuse fondile, mis on ette nähtud liikmesriikide teostatava ja liidu tasandil koordineeritava otsingu- ja päästetegevuse rahastamiseks, eriti Vahemerel; on arvamusel, et sihtotstarbelise fondi loomine on parem lahendus kui pidev Frontexi või äsja loodud Euroopa piiri- ja rannikuvalve eelarve suurendamine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | peab tervitatavaks, et loodi eelarverida, millega toetada Euroopa kodanikualgatust, mis on hiljuti loodud vahend, mille eesmärk on kaasata kodanikke liidu otsustusprotsessi ja süvendada Euroopa demokraatiat; on seisukohal, et eelarveprojektis kavandatud kulukohustuste assigneeringute tase on liiga madal; otsustab suurendada selle eelarverea assigneeringuid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | väljendab heameelt komisjoni esinduste teavitustegevuseks, kodanikudialoogiks ja partnerlusmeetmeteks ette nähtud rahaliste vahendite suurendamise üle – 2017. aasta kulukohustuste assigneeringud suurenevad 17,036 miljoni euroni ja maksete assigneeringud 14,6 miljoni euroni –, kuna need puudutavad algatusi Euroopa kodanikeni jõudmiseks, nende usalduse võitmiseks ja nende arusaamise edendamiseks liidu poliitikast ja poliitikavaldkondadest; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et ühise läbipaistvusregistri sekretariaadile tuleb anda piisavad ja asjakohased halduslikud ja rahalised vahendid, et ta saaks läbipaistvusregistrit käsitleva uue institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmise järel oma ülesandeid täita; |
| --- | --- |

56.

| 57. | märgib, et eelarve (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed) lugemisel parlamendis ületatakse rubriigi 3 kulukohustuste ülemmäära 71,28 miljoni euroga ning maksete assigneeringuid suurendatakse 1 857,7 miljoni euro võrra; arvestades, et varu ei olnud juba eelarveprojekti tasandil, teeb ettepaneku rahastada neid suurendamisi ülemmäära piires, võttes samas mitmete rändega seotud oluliste kulude katmiseks kasutusele ettenägemata kulude varu; |
| --- | --- |

57.

Rubriik 4 – Globaalne Euroopa

| 58. | märgib, et praeguste pagulas- ja rändeprobleemide tõttu vajab liidu välistegevus üha enam – rohkem kui rubriigi 4 praegune suurus – raha; seetõttu kahtleb sügavalt selles, kas rubriigi 4 ülemmäärad on pagulas- ja rändeprobleemide välismõõtme asjakohaseks rahastamiseks piisavad; taunib asjaolu, et uute algatuste (nt Türgi pagulasrahastu) rahastamiseks otsustas komisjon eelarveprojektis kärpida teiste programmide, nt arengukoostöö rahastamisvahendi ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi assigneeringuid; rõhutab, et see ei tohiks toimuda muude valdkondade meetmete arvelt; on seetõttu otsustanud kahest rahastamisvahendist – mille abil on võimalik muu hulgas tegeleda rändevoogude algpõhjustega – ümberpaigutatavate rahaliste vahendite suurust suurel määral vähendada; tuletab meelde, et liidu arengupoliitika peamine eesmärk peab ka edaspidi olema vaesuse vähendamine; peab kahetsusväärseks, et humanitaarabi ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi Vahemere piirkonda puudutavad assigneeringud on väiksemad, kui need, mis kiideti heaks 2016. aasta eelarves, hoolimata sellest, et neid vahendeid on paljude välisprobleemide lahendamiseks ilmselgelt vaja; peab nõukogu põhjendamatuid kärpeid kahetsusväärseks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | otsustab seetõttu tühistada kõik kärped, mille nõukogu rubriigis 4 tegi; otsustab taastada assigneeringud 2016. aasta tasemel ka Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi Vahemere piirkonda puudutavatel eelarveridadel ja humanitaarabi osas; otsustab lisaks leevendada komisjoni poolt arengukoostöö rahastamisvahendi ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi assigneeringutes tehtud kärpeid; peab väga oluliseks säilitada liidu keskne roll ja rahalise abi suurus Lähis-Ida rahuprotsessi, Palestiina omavalitsuse ja Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni toetamisel ning Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi idapartnerluse eelarveridadel; rõhutab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi tähtsust; |
| --- | --- |

59.

| 60. | otsustab suurendada makromajanduslikku finantsabi, mida on 2016. aastaga võrreldes järsult kärbitud; on veendunud, et selleks, et kõik tulevased laenutaotlused oleks võimalik rahuldada, on vaja kavandatust kõrgemat rahastamistaset; |
| --- | --- |

60.

| 61. | toetab täielikult Türgi pagulasrahastut ning teeb ettepaneku võtta osa kõnealusele rahastule 2017. aastaks liidu eelarvest kavandatud toetusest kasutusele juba 2016. aastal, sest selle rakendamine on olnud hea ja 2016. aasta eelarves on veel kasutamata suured varud; nõuab seetõttu, et 2016. aastal suurendataks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) assigneeringuid paranduseelarve kaudu 400 miljoni euro võrra ja võetaks vastavas summas kasutusele ettenägemata kulude varu; paigutab sama summa 2017. aasta eelarves seniks reservi, kuni ei ole saavutatud terviklikku kokkulepet Türgi pagulasrahastu alternatiivse rahastamise kohta, mis leevendaks enneolematult suurt survet muudele välistegevuse rahastamisvahenditele; |
| --- | --- |

61.

| 62. | võtab murega teadmiseks, et oma aktuaalsusest ja märkimisväärsest suurusest hoolimata on ELi usaldusfondid ja Türgi pagulasrahastu liidu eelarves peaaegu nähtamatud; nõuab, et need sisalduksid eelarves läbipaistvamal viisil ja nii, et austatakse paremini liidu eelarve ühtsust ja eelarvepädevate institutsioonide eesõigusi, ning loob seetõttu uued eelarveread; palub komisjonil esitada ka tõendid selle kohta, et rahastamisvahendite kasutamine usaldusfondide raames ei vii selleni, et assigneeringuid hakatakse kasutama muudel eesmärkidel kui algses õiguslikus aluses ette nähtud; võtab teadmiseks, et eesmärk koguda liidu eelarvele lisaks liikmesriikide osamakseid on teatavasti täitmata jäänud; toonitab sellega seoses, et parlament kavatseb tulevikus usaldusfondidele liidu eelarvest nõutava toetuse heaks kiita üksnes juhul, kui liikmesriigid on tasunud samaväärse suurusega osamaksu; kutsub liikmesriike seetõttu üles oma kohustusi võimalikult kiiresti täitma; |
| --- | --- |

62.

| 63. | märgib, et välistegevuse tagatisfond, millest kaetakse nende kohustuste täitmatajätmine, mis kaasnevad ELi mittekuuluvatele riikidele või nendes riikides rakendatavate projektide jaoks antavate laenude ja laenutagatistega, vajab üldeelarvest kaetavate tagatiste kohta koostatud komisjoni aruande (COM(2016)0576) kohaselt sihtsumma saavutamiseks lisaraha, mille tulemusel kanti eelarveprojekti 228,04 miljoni euro suurune eraldis; on mures selle pärast, et need nõudmised suurendavad survet juba niigi suure surve all olevatele ülemmääradele rubriigis 4; |
| --- | --- |

63.

| 64. | väljendab heameelt uue rändepartnerluse raamistiku ja välisinvesteeringute kava rahastamist puudutavate komisjoni eelarveettepanekute üle; väljendab aga muret võimalike uute liidu eelarvest väljapoole jäävate nn satelliitide loomise pärast; kordab, et liidu eelarve üle peab parlamendil olema täielik kontroll; nõuab tungivalt eelarve ühtsuse põhimõtte järgimist; on veendunud, et ühtki uut prioriteeti ei tohiks rahastada olemasolevate liidu projektide arvelt; on seisukohal, et selleks, et luua Aafrikas ja ELi naabruses investeeringute soodustamiseks kõikehõlmav ning piisavalt suurte uute assigneeringutega raamistik, on vaja lisapaindlikkust; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kordab oma taotlust paigutada ELi eriesindaja eelarverida eelarve tasakaalu mõjutamata üle ÜVJP eelarvest Euroopa välisteenistuse halduseelarvesse, et liidu diplomaatilist tegevust veelgi konsolideerida; |
| --- | --- |

65.

| 66. | suurendab selle tulemusena kulukohustuste assigneeringute taset rubriigis 4 võrreldes eelarveprojektiga 499,67 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringute taset 493,2 miljoni euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed, kuid k.a ELi eriesindajate ümberpaigutamine Euroopa välisteenistuse eelarvesse); |
| --- | --- |

66.

| 67. | peab vajalikuks Küprose türgi kogukonnaga seotud eelarverea assigneeringute suurendamist (+3 miljonit eurot), et aidata otsustavalt kaasa Küprosel teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni töö jätkamisele ja intensiivistamisele ning toetada kaht kogukonda ühendavat kultuuripärandi tehnilist komisjoni, millega edendatakse usaldust ja leppimist kahe kogukonna vahel; |
| --- | --- |

67.

Rubriik 5 – Haldus; muude rubriikide haldus- ja teadustegevuse toetuskulud

| 68. | on seisukohal, et nõukogu tehtud kärped on põhjendamatud ja kahjulikud, ning taastab eelarveprojekti assigneeringud kõigi komisjoni halduskulude osas, kaasa arvatud rubriikide 1–4 haldus- ja teadustegevuse toetuskulude osas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | otsustab hiljutisi paljastusi silmas pidades ja selleks, et võita tagasi liidu kodanike usaldus ja taastada liidu institutsioonide usaldusväärsus, jätta 20 % endiste liikmete ajutiste hüvitiste jaoks ette nähtud assigneeringutest reservi seniks, kuni komisjon ei ole jõustanud rangemat volinike käitumiskoodeksit, millega vältida huvide konflikti ja nn pöördukse efekti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | peab institutsioonidevahelist halduskoostööd võimaluseks suurendada tõhusust, sest ühe institutsiooni jaoks välja töötatud oskusteavet, suutlikkust ja ressursse võivad kasutada ka teised; nõuab seetõttu, et loodaks süsteem, mis viib halduskoormuse vajaliku miinimumini, tagab teenuste nõuetekohase kvaliteedi, tagab peamisele vastutavale institutsioonile vajalikud eelarvevahendid ja soodustab teiste institutsioonide koostööd, piirates nende osa koostöö tõttu tekkivate piirkuludega ja viies sellega institutsioonide tasandil tehtud usaldusväärse finantsjuhtimise otsused kooskõlla eelarve üldise usaldusväärse finantsjuhtimisega; |
| --- | --- |

70.

Ametid

| 71. | kiidab komisjoni eelarvestuse ametite eelarveliste vajaduste kohta üldjoontes heaks; märgib, et komisjon on enamike ametite algseid taotlusi juba arvestatavalt kärpinud; on seetõttu seisukohal, et nõukogu ettepanekus sisalduvad lisakärped seaksid ohtu ametite nõuetekohase toimimise ega võimaldaks neil täita neile antud ülesandeid; |
| --- | --- |

71.

| 72. | tunneb heameelt tõhusate justiits- ja siseküsimuste asutuste – eelkõige rände ja julgeoleku valdkonnas tegutsevate asutuste – eelarve suurendamise üle; rõhutab, et nendele asutustele tuleb nende mandaadi laiendamisel eraldada piisavalt vahendeid (sh uutesse tehnoloogiatesse investeerimiseks) ja töötajaid; |
| --- | --- |

72.

| 73. | on praeguste julgeolekuprobleemide tõttu ja Euroopa tasandil kooskõlastatud tegevuse vajalikkust silmas pidades seisukohal, et teatavatel juhtudel ei ole suurendamine piisav, ja otsustab suurendada Euroopa Politseiameti (Europol), Euroopa Õigusalase Koostöö Üksuse, Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) ning Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) assigneeringuid; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab, et Europoli juurde hiljuti loodud Euroopa terrorismivastase võitluse keskus, küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus ja internetisisust teavitamise üksus vajavad piisavaid inim- ja materiaalseid ressursse, sh seoses ühise operatsioonide plaanimise ja ohu hindamisega, et tugevdada liikmesriikide vahel koordineeritud tegutsemist organiseeritud kuritegevuse, küberkuritegevuse ja internetikuritegevuse, terrorismi ja teiste raskete kuritegudega võitlemisel; nõuab lisaraha ühiste uurimisrühmade jaoks; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tuletab meelde, et komisjon lubas oma 6. aprilli 2016. aasta teatises, mis puudutab tulevast tugevamate ja arukamate piirihaldus- ja sisejulgeoleku infosüsteemide raamistikku, et ta kavatseb justiits- ja siseküsimustega seotud eri infosüsteeme parandada ja tagada nende koostalitluse; nõuab tungivalt, et tuleb ette näha vajadust eraldada nende tehniliste lahenduste jaoks, mida tuleb hakata kiiresti ja tõhusalt rakendama, asjakohased ressursid; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tunneb heameelt selle üle, et 2017. aasta eelarvesse on kantud piisavad vahendid, millega toetada Frontexi pikaajalist muutumist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiks ning Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti muutumist täieõiguslikuks varjupaigaametiks; rõhutab, et kuigi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ressursid tunduvad praegu piisavad, tuleb ameti tulevasi vajadusi tegevuseks vajalike vahendite ja töötajate osas hoolikalt jälgida, et amet ei jääks tegelikule olukorrale reageerimisel hätta; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pidades silmas Euroopa lõunanaabruses halvenevat humanitaarolukorda, varjupaigataotlejate suurenevat arvu ja eelkõige kavatsust anda Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile suuremad volitused kui komisjoni ettepanekus ette nähtud, otsustab lisaks suurendada nimetatud ameti 2016. aasta eelarveassigneeringuid; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kordab, et ei nõustu komisjoni ja nõukogu seisukohtadega ametite personalipoliitika osas, ning teeb seetõttu paljudes ametikohtade loeteludes muudatusi; rõhutab veel kord, et vastavalt institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatule tuleks igas ametis ametikohti viie aasta jooksul 5 % vähendada, kuid uutest poliitikasuundumustest tingitud täiendavate ülesannete täitmiseks on vaja luua uusi ametikohti ja alates 2013. aastast vastu võetud uute õigusaktidega peavad kaasnema täiendavad vahendid ning seda ei saa institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud töötajate vähendamise eesmärgi sisse arvestada; toonitab seetõttu uuesti, et on vastu ametitevahelise ümberpaigutamisreservi mõttele, kuid kinnitab, et on nõus ametikohtade vabastamisega, kui seda tehakse suurema ametitevahelise koostöö või vajaduse korral isegi ametite liitmise tulemusel suureneva tulemuslikkuse ja teatavate funktsioonide ühiskasutuse (komisjoni või mõne ametiga) kaudu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rõhutab, et tegevus- ja personalikulusid oleks võimalik suurel määral kokku hoida, kui rohkem kui ühes asukohas tegutsevatel ametitel (ENISA, eu-LISA, ERA) oleks vaid üks tegevuskoht; on arvamusel, et kõnealuste ametite praeguse tegevusega seotud vajadused võimaldavad sellist muudatust; toonitab, et Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) Londonist ära kolimine ja selle ühendamine vähemalt ühega ülejäänud kahest järelevalveasutusest võiks anda kahe ameti kuludes olulist kokkuhoidu; kutsub komisjoni üles sellel teemal esitama ettepaneku; |
| --- | --- |

79.

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 80. | olles põhjalikult analüüsinud esitatud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid (seoses pooleliolevate projektide ja meetmete tulemuslikkuse määraga ning jättes välja algatused, mis on juba kaetud olemasolevate õiguslike alustega) ning võttes täielikult arvesse komisjoni hinnangut projektide teostatavuse kohta, otsustab võtta vastu piiratud arvust katseprojektidest ja ettevalmistavatest meetmetest koosneva kompromisspaketi, arvestades muu hulgas katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks kasutada olevaid piiratud varusid ja ülemmäärasid; |
| --- | --- |

80.

Erivahendid

| 81. | tuletab meelde, kui oluline on hädaabireserv kiireks reageerimiseks kolmandate riikide konkreetsetele abivajadustele ettenägematute sündmuste korral, ja tuletab meelde oma varasemat nõudmist, mille kohaselt tuleb mitmeaastase finantsraamistiku muutmisel hädaabireservi rahastamispaketti oluliselt suurendada; märgib, et hädaabireservi vahendeid on 2016. aastal väga kiiresti kasutatud ja kõik ülekandmisvõimalused saavad tõenäoliselt kasutatud, ning tõdeb, et see näitab, et kõnealune erivahend ei ole 2017. aastal kõigi täiendavate vajaduste katmiseks piisav; suurendab seetõttu hädaabireservi assigneeringuid, et tagada ajani, mil mitmeaastase finantsraamistiku muutmise menetluse käigus tehakse hädaabireservi iga-aastase eraldise kohta otsus, igaks aastaks 1 miljardi euro suurused assigneeringud; |
| --- | --- |

81.

| 82. | taastab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi reservide osas eelarveprojekti assigneeringud, et lihtsustada nende erivahendite kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

82.

Maksed

| 83. | väljendab muret selle pärast, et maksete assigneeringuid on eelarveprojektis võrreldes 2016. aasta eelarvega järsult vähendatud; märgib, et see näitab täitmisega seotud viivitusi, mis ei tekita mitte üksnes muret liidu poliitika elluviimise pärast, vaid millega kaasneb ka oht, et praeguse programmitöö perioodi lõppu koguneb jälle suur summa maksmata arveid; on seisukohal, et see probleem tuleb lahendada mitmeaastase finantsraamistiku muutmise käigus; peab lisaks kahetsusväärseks, et nõukogu on makseid kärpinud, kuigi ülemmäärade piires on kasutada piisav varu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi palvel on lepitud kokku maksekava, mille eesmärk on vähendada ühtekuuluvuspoliitikaga seotud, 2007.–2013. aasta eest esitatud tasumata maksenõuete summat nii, et see väheneks 2016. aasta lõpuks nii-öelda tavalise tasemeni, st 2 miljardi euroni; juhib tähelepanu sellele, et 2015. aasta lõpus tehti kindlaks, et perioodi 2007–2013 eest on ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas tasumata vähemalt 8,2 miljardi euro ulatuses arveid, mis 2016. aasta lõpuks langeb eeldatavasti alla 2 miljardi euro; usub, et kolm institutsiooni peaksid aastateks 2016–2020 välja töötama ja kokku leppima ühise siduva maksekava; nõuab kindlalt, et uus maksekava peaks tuginema usaldusväärsele finantsjuhtimisele, sisaldama selget strateegiat kõikide rubriikide kõikide maksevajaduste katmiseks kuni praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse lõppemiseni ning hoidma ära nn varjatud võlgnevuste kuhjumise teatavate mitmeaastaste programmide rakendamise kunstliku pidurdamise ja muude leevendusmeetmete, näiteks eelmaksete määrade alandamise tõttu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | otsustab taastada maksed eelarveprojekti tasemel kõigil nõukogu poolt kärbitud eelarveridadel ja suurendab maksete assigneeringuid kõigil neil eelarveridadel, mille kulukohustuste assigneeringuid on muudetud; |
| --- | --- |

85.

Tulemuspõhine eelarvestamine

| 86. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament jagas oma 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis ühtse sisekontrolliraamistiku kohta (10) kontrollikoja väljendatud seisukohta, et ei ole mõtet üritada mõõta tulemusi, kui eelarve ei ole koostatud tulemusnäitajate põhjal (11), ning nõuab, et loodaks tulemuspõhise avaliku eelarvestamise mudel, milles iga eelarverea juurde kuuluvad eesmärgid ja väljundid, mida mõõdetakse tulemusnäitajate abil; |
| --- | --- |

86.

| 87. | tunneb heameelt selle üle, et eelarveprojektile on lisatud programmide tegevuskulude eelarvestused, sest sellega on osaliselt täidetud nõudmine, mille Euroopa Parlament esitas eesmärkide, väljundite ja näitajate kohta; märgib, et need eelarvestused täiendavad tavapärast tegevuspõhise eelarvestamise meetodit teatavate tulemusandmetega; |
| --- | --- |

87.

| 88. | nõuab kindlalt, et komisjoni sisejuhtimisvahendite lihtsustamise eesmärgil peaksid peadirektorid jääma oma juhtimiskavade ja iga-aastaste tegevusaruannete vastuvõtmisel nende poliitiliste eesmärkide ja näitajate juurde, mis on esitatud programmide tegevuskulude eelarvestustes, ning et komisjon peaks koostama Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 318 kohase hindamisaruande sellest lähtuvalt; |
| --- | --- |

88.

Muud jaod

I jagu – Euroopa Parlament

| 89. | jätab Euroopa Parlamendi 2017. aasta eelarve üldsumma, mille täiskogu 14. aprillil 2016. aastal heaks kiitis, muutmata, st 1 900 873 000 eurole; lisab eelarve tasakaalu seisukohast neutraalsed tehnilised kohandused, et eelarves kajastuksid parlamendi hiljutised otsused, ning vabastab reservist parlamendiliikmete, muude isikute ja kaupade veo eelarverea assigneeringud; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kiidab heaks muudatused parlamendi ametikohtade loetelus ja nendele vastavad eelarveassigneeringud, et täita fraktsioonide täiendavaid vajadusi; kompenseerib täielikult nende assigneeringute suurendamise ettenägematute kulude reservi ja ruumide sisustamise eelarverea assigneeringute vähendamise kaudu; |
| --- | --- |

90.

| 91. | tuletab meelde oma poliitilist otsust jätta fraktsioonid töötajate arvu 5 % vähendamise eesmärgist välja, nagu parlament on toonitanud 2014. (12), 2015. (13) ja 2016. aasta eelarvet (14) käsitlevates resolutsioonides; |
| --- | --- |

91.

| 92. | vähendab parlamendi peasekretariaadi (15) ametikohtade arvu 2017. aastal 60 võrra (eesmärk vähendada töötajate arvu 1 % võrra) kooskõlas kokkuleppega, mis nõukoguga saavutati 14. novembril 2015 Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve kohta; tuletab meelde, et selle meetme mõju eelarvele võeti arvesse juba eelarvestuses; |
| --- | --- |

92.

| 93. | vähendab oma ametikohtade arvu veel 20 võrra, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega sõlmitud koostöölepingus ette nähtud ametikohtade ümberpaigutamise lõpuleviimist; rõhutab, et kuna neid ametikohti ei olnud eelarvesse kantud, ei ole parlamendi eelarves vaja assigneeringuid vähendada; |
| --- | --- |

93.

| 94. | innustab Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretäre tegema koostööd, et leida edasisi võimalusi tugifunktsioonide ja -teenuste jagamiseks kolme institutsiooni vahel; kutsub peasekretäre ühtlasi üles uurima, kas koostoimet tugitoimingute ja -teenuste osas on võimalik saavutada ka parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel; |
| --- | --- |

94.

| 95. | säilitab oma 2017. aasta ametikohtade loetelus 35 uut ametikohta, nagu seda nõuti paranduseelarve projektis nr 3/2016 institutsioonide turvalisuse suurendamiseks; jätab need ametikohad töötajate arvu 5 % vähendamise eesmärgist välja, sest need on seotud parlamendi uute tegevustega; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kordab, et töötajate arvu vähendamise eesmärgi täitmisega ei tohiks seada ohtu institutsiooni nõuetekohast toimimist ega parlamendi peamiste ülesannete täitmist, samuti ei tohi see ohtu seada parlamendi kõrgetasemelist õigusloomet ega parlamendiliikmete ja töötajate töötingimuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | järeldab käesoleva aasta institutsioonisiseses eelarvemenetluses tekkinud mitmeid probleeme arvestades, et parlamendi kodukorra 9. peatüki ja teiste peatükkide asjaomaste osade muutmine on vältimatu, et saavutada see, mida Euroopa Parlament nõudis oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsioonis Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta, st et „kogu asjakohane teave tuleks esitada juhatuse ja eelarvekomisjoni liikmetele menetluse kõigis etappides aegsasti ja mõistetavalt ning piisava üksikasjalikkusega ja liigendatult, et juhatus, eelarvekomisjon ja fraktsioonid saaksid küsimusi nõuetekohaselt arutada ja tugineda otsuste tegemisel põhjalikule ülevaatele parlamendi eelarve olukorrast ja vajadustest“; |
| --- | --- |

97.

| 98. | nõuab vastavalt eespool nimetatud 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni (Euroopa Parlamendi 2017. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta) punktile 15, et meetodit, mille kohaselt koostatakse parlamendi eelarve tegelike vajaduste ja mitte koefitsientide süsteemi alusel, kasutataks esimest korda 2018. aasta eelarve menetlemisel; |
| --- | --- |

98.

| 99. | tuletab meelde, et administratsioon lubas koostada keskpika ja pika perioodi eelarvekava, milles oleks investeeringud ning parlamendi toimimise, sealhulgas õigusaktidest tulenevate kohustustega seotud tegevuskulud selgelt lahus; loodab seetõttu, et 2018. aasta esialgne eelarvestuse projekt esitataks sellisel kujul; |
| --- | --- |

99.

| 100. | tuletab meelde Foxi ja Häfneri 2013. aasta raportit (16), mille kohaselt jääb parlamendi mitmest asukohast tingitud kulude suurus vahemikku 156 kuni 204 miljonit eurot, mis moodustab 10 % parlamendi eelarvest; märgib, et 78 % kõigist parlamendi koosseisuliste töötajate lähetustest on otseselt tingitud parlamendi mitmest asukohast; toonitab, et ühtlasi hinnatakse raportis mitmest asukohast tingitud keskkonnamõju, mille suurus on 11 000 kuni 19 000 tonni CO2 heitkoguseid; kordab, et üldsus mõistab mitme asukoha olemasolu hukka, ning nõuab seetõttu üheainsale asukohale ülemineku tegevuskava ja asjaomaste eelarveridade assigneeringute vähendamist; |
| --- | --- |

100.

| 101. | peab kahetsusväärseks, et kuigi eelarvekomisjon on seda palju kordi nõudnud, et ei ole parlamendi hoonetega seotud keskpikk ega pikaajaline strateegia komisjoni jaoks arutelude käigus teadlike otsuste tegemiseks kättesaadav; |
| --- | --- |

101.

IV jagu – Euroopa Kohus

| 102. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu on tõstnud ühtse vähendusmäära 2,5 %-lt 3,8 %-le, mis tähendab 3,4 miljoni euro suurust kärbet ja on vastuolus kohtu ametikohtade äärmiselt kõrge täitmismääraga (2015. aasta lõpus oli täidetud 98 % ametikohtadest); taastab seetõttu ühtse vähendusmäära eelarveprojekti tasemel, mis võimaldab kohtul täita oma ülesandeid pidevalt suurenevat kohtuasjade arvu arvestades; |
| --- | --- |

102.

| 103. | otsustab lisaks taastada eelarveprojektis ette nähtud assigneeringud ka kohtu eelarve I ja II jaotise kuues eelarvepunktis, mida nõukogu kärpis, kuna kärped avaldaksid eriti tugevat mõju kohtu prioriteetidele keele- ja turvateenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

103.

| 104. | väljendab rahulolematust nõukogu ühepoolse avalduse ja sellega seotud lisa suhtes, mis puudutab 2017. aasta eelarve projekti kohta esitatud nõukogu seisukohas töötajate arvu 5 % vähendamist ja mille kohaselt peab kohus oma ametikohtade arvu veel 19 võrra vähendama; rõhutab, et need 19 ametikohta vastavad 12-le ja 7-le ametikohale, mille Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt 2015. ja 2016. aasta eelarvemenetlustes täiendavate vajaduste täitmiseks nõuetekohaselt heaks kiitsid; rõhutab seetõttu, et neid 19 ametikohta ei peaks tagasi andma, sest kohus on juba nõuetekohaselt täitnud töötajate arvu 5 % vähendamisega seotud eesmärgi, kaotades 2013.–2017. aastal 98 ametikohta; |
| --- | --- |

104.

V jagu – Kontrollikoda

| 105. | taastab ühtse vähendusmäära algsel tasemel (2,6 %), et katta kontrollikoja vajadused ametikohtade loetelu osas; |
| --- | --- |

105.

| 106. | taastab viie täiendava eelarvepunkti assigneeringud, mida nõukogu kontrollikoja eelarves kärpis, et võimaldada kontrollikojal täita oma tööprogrammi ja esitada kavandatud auditiaruanded; |
| --- | --- |

106.

| 107. | taastab osaliselt eelarveprojekti assigneeringud kolme eelarvepunkti osas kooskõlas kontrollikoja enda poolt tuvastatud kokkuhoiuvõimalusi käsitlevate ettepanekutega; |
| --- | --- |

107.

VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 108. | taastab ühtse vähendusmäära algsel tasemel (4,5 %), et täita Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vajadused ning tulla toime töötajate arvu jätkuva vähendamisega 2014. aasta veebruaris Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel sõlmitud koostöölepingu raames; |
| --- | --- |

108.

| 109. | taastab 12 ametikohta ja nendega seotud assigneeringud, mille komisjon eespool mainitud koostöölepingu kohaselt eelarveprojektis kaotas, kajastades seega Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteest parlamenti ümberpaigutatud ametikohtade tegelikku arvu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | otsustab lisaks kohandada täiendavaid tõlketeenuseid puudutava eelarvepunkti assigneeringuid asjaomase institutsiooni enda poolt prognoositud tasemeni, et seeläbi osaliselt kompenseerida eespool nimetatud koostöölepingu kohaselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteest 36 ametikoha ümberpaigutamist parlamenti; |
| --- | --- |

110.

VII jagu – Regioonide Komitee

| 111. | taastab 8 ametikohta ja nendega seotud assigneeringud, mille komisjon eespool mainitud koostöölepingu kohaselt eelarveprojektis kaotas, kajastades seega Regioonide Komiteest parlamenti ümberpaigutatud ametikohtade tegelikku arvu; |
| --- | --- |

111.

| 112. | taastab lisaks komisjoni poolt eelarveprojektis kärbitud, komitee liikmete kontorikulude ja IT-hüvitistega seotud assigneeringud komitee poolt prognoositud tasemel, et tagada Regioonide Komitee liikmete kontorikulude ja IT-hüvitiste piisav rahastamine; |
| --- | --- |

112.

| 113. | peab kahetsusväärseks, et komisjon on eelarveprojektis kärpinud ruumide sisustamisega seotud eelarvepunkti assigneeringuid, ja otsustab taastada kõnealuse eelarvepunkti assigneeringud komitee poolt prognoositud tasemel, et täita turvalisusega seotud suurenenud vajadused, hoida hooned heas korras ja vastavuses juriidiliste kohustustega ning parandada energiatõhusust; |
| --- | --- |

113.

| 114. | taastab Regioonide Komitee fraktsioonide kommunikatsioonitegevuse piisava rahastamise taastamiseks ka fraktsioonide kommunikatsioonitegevusega seotud assigneeringud, mida komisjon on eelarveprojektis allapoole korrigeerinud; |
| --- | --- |

114.

VIII jagu – Euroopa Ombudsman

| 115. | võtab teadmiseks, et nõukogu on vähendanud Euroopa Ombudsmanile eelarveprojektis ette nähtud vahendeid 195 000 euro võrra; rõhutab, et selline kärbe seaks ombudsmani niigi väga piiratud eelarvele ebaproportsionaalsed piirangud ning mõjutaks tõsiselt institutsiooni suutlikkust pakkuda Euroopa kodanikele tõhusat teenust; taastab seetõttu assigneeringud kõikidel nõukogu kärbitud eelarveridadel, et võimaldada ombudsmanil täita oma mandaati ja kohustusi; |
| --- | --- |

115.

IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor

| 116. | võtab kahetsusega teatavaks, et nõukogu on vähendanud eelarveprojektis Euroopa Andmekaitseinspektorile ette nähtud vahendeid 395 000 euro võrra; juhib tähelepanu sellele, et see on teravas vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kõnealusele institutsioonile antud täiendavate ülesannetega ning seaks ohtu andmekaitseinspektori suutlikkuse ELi institutsioone tulemuslikult teenindada; taastab seetõttu assigneeringud kõikidel nõukogu kärbitud eelarveridadel, et võimaldada Euroopa Andmekaitseinspektoril täita oma ülesandeid ja kohustusi; |
| --- | --- |

116.

X jagu – Euroopa välisteenistus

| 117. | taastab assigneeringud kõigil nõukogu kärbitud eelarveridadel; |
| --- | --- |

117.

| 118. | otsustab lisaks luua kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2015. aasta märtsi järeldustega strateegilise teabevahetuse suutlikkuse eelarvepunkti ning anda Euroopa välisteenistusele piisavad inimressursid ja vahendid, et tulla toime kolmandate riikide ja valitsusväliste osalejate poolt levitatavast väärinfost tulenevate probleemidega; |
| --- | --- |

118.

| 119. | tunneb heameelt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kirjalikult antud lubaduse üle tegeleda Euroopa välisteenistuse töötajate seas esineva tasakaalustamatusega, mis on seotud liikmesriikide diplomaatide ja ELi koosseisuliste töötajate osakaaluga teatavatel ametikohtadel, ja esitada 2017. aasta jooksul Euroopa välisteenistuse personalipoliitika läbivaatamise tulemused; palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal teavitada Euroopa Parlamenti võetud meetmetest hiljemalt 2017. aasta kevadel, st enne järgmise eelarvemenetluse algust; |
| --- | --- |

119.

o

o o

| 120. | on veendunud, et liidu eelarve abil on võimalik aidata tõhusalt tegeleda mitte üksnes praegu liidu ees seisvate kriiside tagajärgede, vaid ka nende algpõhjustega; on siiski seisukohal, et liiduülese mõõtmega ettenägematute sündmuste puhul tuleks teha ühiseid pingutusi ja võtta liidu tasandil kasutusele täiendavaid vahendeid, mitte seada kahtluse alla varasemaid lubadusi või uskuda endiselt illusiooni, et piisab riigi tasandi lahendustest; rõhutab seetõttu, et sellist ühist ja kiiret reageerimist võimaldavad paindlikkussätted on olemas ning neid tuleks täiel määral ära kasutada, et kompenseerida mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradest tulenevaid rangeid piiranguid; |
| --- | --- |

120.

| 121. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0080.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0132.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0309.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).

(10)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 100.

(11)  Kersti Kaljulaidi avaldus eelarvekontrollikomisjoni 22. aprillil 2013. aastal korraldatud ühtse sisekontrolliraamistiku teemalisel kuulamisel.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0437.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0036.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0376.

(15)  Kuna vastu on võetud poliitiline otsus jätta fraktsioonide töötajad arvutusest välja, vähendatakse töötajate arvu peasekretariaadi ametikohtade loetelus.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0498.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/316 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/316

---

P8_TA(2016)0413

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals) (COM(2016)0622 – C8-0389/2016 – 2016/2235(BUD))

(2018/C 215/59)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0622 – C8-0389/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0622 – C8-0389/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0314/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0314/2016),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele EGFi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest kogumaksumusest, suurendada EGFi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisaega, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele EGFi kriisi korral kasutamise kriteerium, kehtestada liidu rahalise toetuse suuruseks 60 % kavandatud meetmete hinnangulisest kogumaksumusest, suurendada EGFi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisaega, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Eesti esitas taotluse EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 19 (koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine) ja osa 20 (kemikaalide ja keemiatoodete tootmine) alla kuuluvates majandussektorites; arvestades, et Eesti ei ole jaotatud NUTS 2. tasandi piirkondadeks, ja arvestades, et 1 550 koondatud töötajast, kes vastavad EGFist toetuse saamise tingimustele, osaleb meetmetes eeldatavalt 800 töötajat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Eesti esitas taotluse EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 19 (koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine) ja osa 20 (kemikaalide ja keemiatoodete tootmine) alla kuuluvates majandussektorites; arvestades, et Eesti ei ole jaotatud NUTS 2. tasandi piirkondadeks, ja arvestades, et 1 550 koondatud töötajast, kes vastavad EGFist toetuse saamise tingimustele, osaleb meetmetes eeldatavalt 800 töötajat;

| E. | arvestades, et taotlus esitati EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud kriteeriumidest, mille kohaselt on toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus esitati EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohase sekkumiskriteeriumi alusel, millega tehakse erand EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud kriteeriumidest, mille kohaselt on toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas;

| F. | arvestades, et Eesti Energia AS, Nitrofert AS ja Viru Keemia Grupp AS on üleilmsel naftaturul veel hiljuti valitsenud rahutute aegade ja Euroopa positsiooni (Hiina tootjate kasuks) üldise halvenemise tõttu rahvusvahelises väetisekaubanduses ning väljaspool Euroopat asuvate piirkondade soodsama gaasihinna mõjul sulgenud tehaseid või vähendanud tootmist, ning arvestades, et selle tulemusena lõpetati töölepinguid kollektiivselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Eesti Energia AS, Nitrofert AS ja Viru Keemia Grupp AS on üleilmsel naftaturul veel hiljuti valitsenud rahutute aegade ja Euroopa positsiooni (Hiina tootjate kasuks) üldise halvenemise tõttu rahvusvahelises väetisekaubanduses ning väljaspool Euroopat asuvate piirkondade soodsama gaasihinna mõjul sulgenud tehaseid või vähendanud tootmist, ning arvestades, et selle tulemusena lõpetati töölepinguid kollektiivselt;

| G. | arvestades, et Eesti otsustas liita koondamised ühte piirkondlikku taotlusesse, sest koondamised toimusid samas kohas, sama aja jooksul ja koondatud töötajatel oli väga sarnane taust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Eesti otsustas liita koondamised ühte piirkondlikku taotlusesse, sest koondamised toimusid samas kohas, sama aja jooksul ja koondatud töötajatel oli väga sarnane taust;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud ja et seetõttu on Eestil õigus saada nimetatud määruse alusel 1 131 358 eurot rahalist toetust, mis moodustab 60 % 1 885 597 euro suurustest kogukuludest, mis hõlmavad järgmistest meetmetest koosnevaid individuaalseid teenuseid: formaalõppe toetamine ja koolituskulude katmine, koolituskulude hüvitamine tööandjatele, tööturukoolitus, tööpraktika, võlanõustamine, psühholoogiline nõustamine, formaalõppes osalejate õppetoetused, stipendiumid ning transpordi- ja majutushüvitised eesti keele kursustel osalemiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab Eesti esimest taotlust EGFi kasutuselevõtmiseks tervitatavaks; usub, et EGF võib olla eriti väärtuslik vahend abistamaks töötajaid väikesemahulise majandusega ja liidu lõikes haavatama majandusega riikides; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et komisjon pidas kinni 12-nädalasest tähtajast, mis algas täieliku taotluse kättesaamisega Eesti ametiasutustelt 6. juulil 2016 ja lõppes rahalise toetuse andmise tingimustest kinnipidamisele hinnangu andmise lõpuleviimisega 28. septembril 2016, ning tegi selle Euroopa Parlamendile teatavaks samal päeval; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks asjaolu, et liit on kemikaalide müügi esikoha maailmas järk-järgult loovutanud Hiinale ning Hiina on sama ajavahemiku jooksul suurendanud oma turuosa 9 %-lt ligikaudu 35 %-le; tuletab meelde, et mineraalväetiste tootmine on väga energiamahukas (gaasihinnad moodustavad kuni 80 % kõigist tootmiskuludest); märgib, et langevate naftahindade tõttu on Eesti mineraalkütuste eksport vähenenud 2016. aasta esimese kahe kuu jooksul võrreldes eelneva aasta sama perioodiga 25 %; märgib, et Eestis on selliste tootmisharude kontsentratsioon, mis sõltuvad nafta- ja gaasihindadest, kõrge; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et koondamiste mõju kohapealsele ja piirkonna majandusele ning tööhõivele on eeldatavasti märkimisväärne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab heameelt Eesti otsuse üle koondada kaks majandussektorit ühte piirkondlikku taotlusesse, sest koondamised toimusid samas kohas, kuna see vähendab halduskoormust ja võimaldab pakkuda kummaski sektoris koondatud töötajatele ühismeetmeid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb heameelt selle üle, et koostatud on piirkonna arengu strateegia, mis on esitatud Ida-Virumaa 2015.–2020. aasta tegevuskavas (4), kusjuures potentsiaalsete kasvavate sektoritena on nimetatud logistikat ja turismi; võtab teadmiseks, et algust on tehtud majanduskasvu kiirendamist ja majandusstruktuuri mitmekesistamist soodustavate taristuprojektidega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks, et meetmetes eeldatavasti osalevate koondatud töötajate suhteliselt väikest arvu (800 töötajat 1 550st) saab selgitada sooviga suunata meetmed tööturul kõige kaitsetumatele töötajatele ja ka asjaoluga, et osa töötajaid on teatanud, et nad ei hakka Eesti riigi kavandatud meetmetes osalema; võtab teadmiseks selle, et sihtrühma hulgas on suhteliselt suur osakaal liitu mittekuuluvate riikide kodanikel (63,3 %); |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et EGFi vahenditest kaasrahastatavad individuaalsed teenused koondatud töötajatele hõlmavad formaalõppe kulude katmist, koolituskulude hüvitamist tööandjatele, tööturukoolitust, eesti keele kursuseid, tööpraktikat ja nõustamist; võtab teadmiseks, et Eesti on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt, ning on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et Eesti riik on lisaks kinnitanud, et kooskõlastatud meetmepakett on kooskõlas ressursitõhusale ja säästvale majandusele üleminekuga ning kätkeb häid võimalusi selle ülemineku soodustamiseks, mis on kooskõlas EGFi määruse artikliga 7; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi koostamiseks konsulteeriti riiklikul ja piirkondlikul tasandil sidusrühmadega, sealhulgas ametiühingute, tööandjate ühenduse, ettevõtjate ja riiklike tööhõiveasutustega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed – ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandlusmeetmed – moodustavad üsna suure osa kogukuludest (7,7 %); |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevust; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluvat koolitust kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ettevõtluskeskkonnale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et sissetulekutoetused moodustavad individuaalsete teenuste paketi kogukuludest 27,25 %, mis on madalam kui EGFi määruses sätestatud 35 % maksimummäär; märgib lisaks, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et tehnilise abi kulud moodustavad kogukuludest suhteliselt suure osa; peab seda põhjendatuks, kuna tegemist on Eesti esimese taotlusega EGFi kasutuselevõtmiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et Eesti on kinnitanud, et toetuskõlblikeks meetmeteks ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; pöördub taas komisjoni poole palvega, et komisjon esitaks oma aastaaruandes nende andmete võrdleva analüüsi, et tagada täielik vastavus kehtivatele õigusaktidele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et kõnealused meetmed on kavandatud kooskõlas Eesti regionaalarengu strateegias välja toodud vajadustega ning on kooskõlas ressursitõhusale ja säästvale majandusele üleminekuga; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjonil tagada üldsuse juurdepääsu EGFi vahendite kasutamisega seotud dokumentidele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2016/003 EE/petroleum and chemicals)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2016/2099) lõplikule kujule).

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/320 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/320

---

P8_TA(2016)0414

Avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavus ***II

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavuse kohta (09389/1/2016 – C8-0360/2016 – 2012/0340(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 215/60)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09389/1/2016 – C8-0360/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09389/1/2016 – C8-0360/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. mai 2013. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0721) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2012)0721) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0269/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0269/2016),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 116.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 26.2.2014, P7_TA(2014)0158.

---

| 19.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/321 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/321

---

P8_TA(2016)0415

Taimekahjurite vastased kaitsemeetmed ***II

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2016. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ (08795/2/2016 – C8-0364/2016 – 2013/0141(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 215/61)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (08795/2/2016 – C8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (08795/2/2016 – C8-0364/2016),

| — | võttes arvesse Austria Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0267) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0267) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0293/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0293/2016),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 104.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 15.4.2014, P7_TA(2014)0382.

---