# Euroopan unionin C 215/19.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 215 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta19. kesäkuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 215

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta19. kesäkuu 2018

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2016–2017Istunnot 3.–6. lokakuuta 2016
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL C 314, 21.9.2017 .HYVÄKSYTYT TEKSTITIstunnot 24.–27. lokakuuta 2016
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL C 326, 28.9.2017 .
  Hyväksytyt tekstit, 27. lokakuuta 2016, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2014 on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL L 333, 8.12.2016 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2016–2017Istunnot 3.–6. lokakuuta 2016
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL C 314, 21.9.2017 .HYVÄKSYTYT TEKSTITIstunnot 24.–27. lokakuuta 2016
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL C 326, 28.9.2017 .
  Hyväksytyt tekstit, 27. lokakuuta 2016, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2014 on julkaistu virallisessa lehdessä
  EUVL L 333, 8.12.2016 .HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä

EUVL C 314, 21.9.2017

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä

EUVL C 326, 28.9.2017

Hyväksytyt tekstit, 27. lokakuuta 2016, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2014 on julkaistu virallisessa lehdessä

EUVL L 333, 8.12.2016

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 4. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 AKT-maiden ja EU:n suhteiden tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeen (2016/2053(INI)) | 2 |
| | Keskiviikko 5. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. lokakuuta 2016 maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevien globaalien tavoitteiden ja unionin sitoumusten saavuttamisen edellyttämistä seuraavista toimista (2016/2705(RSP)) | 10 |
| 2018/C 215/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. lokakuuta 2016 Euroopan syyttäjänvirastosta ja Eurojustista (2016/2750(RSP)) | 18 |
| 2018/C 215/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. lokakuuta 2016 viimeaikaisten Caterpillarin ja Alstomin tapausten myötä esiin tulleesta tarpeesta eurooppalaiseen uudelleenteollistamispolitiikkaan (2016/2891(RSP)) | 21 |
| | Torstai 6. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Ruandasta ja Victoire Ingabiren tapauksesta (2016/2910(RSP)) | 29 |
| 2018/C 215/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Sudanista (2016/2911(RSP)) | 33 |
| 2018/C 215/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Thaimaasta ja erityisesti Andy Hallin tapauksesta (2016/2912(RSP)) | 37 |
| 2018/C 215/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 kansainvälisistä tilinpäätösstandardeista: IFRS 9 (2016/2898(RSP)) | 40 |
| 2018/C 215/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Syyriasta (2016/2894(RSP)) | 44 |
| 2018/C 215/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Pariisin sopimuksen täytäntöönpanosta ja vuonna 2016 Marrakeshissa Marokossa järjestettävästä YK:n ilmastonmuutoskokouksesta (COP 22) (2016/2814(RSP)) | 46 |
| 2018/C 215/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista annetun asetuksen (EY) N:o 1935/2004 täytäntöönpanosta (2015/2259(INI)) | 57 |
| 2018/C 215/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta: vuosikertomus 2014 (2015/2326(INI)) | 65 |
| 2018/C 215/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin Bt11 (SYN-BTØ11-1) siementen markkinoille saattamisesta viljelyä varten (D046173/01 – 2016/2919(RSP)) | 70 |
| 2018/C 215/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) siementen markkinoille saattamisesta markkinoille viljelyä varten (D046172/00 – 2016/2920(RSP)) | 73 |
| 2018/C 215/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) siementen markkinoille saattamista viljelyä varten koskevan luvan uusimisesta (D046170/00 – 2016/2921(RSP)) | 76 |
| 2018/C 215/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) sisältävien tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D046169/00 – 2016/2922(RSP)) | 80 |
| 2018/C 215/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti, (D046168/00 – 2016/2923(RSP)) | 83 |
| | Tiistai 25. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 EU:n Iranin-strategiasta ydinsopimuksen jälkeen (2015/2274(INI)) | 86 |
| 2018/C 215/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 korruption torjunnasta ja jatkotoimenpiteistä CRIM-erityisvaliokunnan päätöslauselman johdosta (2015/2110(INI)) | 96 |
| 2018/C 215/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 ihmisoikeuksista ja muuttoliikkeestä kolmansissa maissa (2015/2316(INI)) | 111 |
| 2018/C 215/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 yritysten vastuusta kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista (2015/2315(INI)) | 125 |
| 2018/C 215/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 nesteytettyä maakaasua ja kaasun varastointia koskevasta EU:n strategiasta (2016/2059(INI)) | 133 |
| 2018/C 215/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 kalastuksen valvonnan yhdenmukaistamisesta Euroopassa (2015/2093(INI)) | 143 |
| 2018/C 215/24 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuurin yhteyksien ja saavutettavuuden parantamisesta (2015/2347(INI)) | 152 |
| 2018/C 215/25 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (2015/2254(INL)) | 162 |
| | Keskiviikko 26. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/26 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 välitarkistuksesta (2016/2931(RSP)) | 178 |
| 2018/C 215/27 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuoden 2016 painopisteiden täytäntöönpano (2016/2101(INI)) | 182 |
| 2018/C 215/28 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 transrasvoista (transrasvahapoista) (2016/2637(RSP)) | 190 |
| | Torstai 27. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/29 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 Pohjois-Irakin/Mosulin tilanteesta (2016/2956(RSP)) | 194 |
| 2018/C 215/30 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 toimittajien tilanteesta Turkissa (2016/2935(RSP)) | 199 |
| 2018/C 215/31 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 ydinturvasta ja asesulusta (2016/2936(RSP)) | 202 |
| 2018/C 215/32 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 eurooppalaisesta vapaaehtoispalvelusta ja vapaaehtoistyön edistämisestä Euroopassa (2016/2872(RSP)) | 208 |
| 2018/C 215/33 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 EU:n nuorisostrategian 2013–2015 arvioinnista (2015/2351(INI)) | 212 |
| 2018/C 215/34 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 aiheesta Miten YMP voi edistää työpaikkojen luomista maaseutualueilla? (2015/2226(INI)) | 228 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 4. lokakuuta 2016

2018/C 215/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 AKT-maiden ja EU:n suhteiden tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeen (2016/2053(INI))

2

Keskiviikko 5. lokakuuta 2016

2018/C 215/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. lokakuuta 2016 maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevien globaalien tavoitteiden ja unionin sitoumusten saavuttamisen edellyttämistä seuraavista toimista (2016/2705(RSP))

10

2018/C 215/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. lokakuuta 2016 Euroopan syyttäjänvirastosta ja Eurojustista (2016/2750(RSP))

18

2018/C 215/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. lokakuuta 2016 viimeaikaisten Caterpillarin ja Alstomin tapausten myötä esiin tulleesta tarpeesta eurooppalaiseen uudelleenteollistamispolitiikkaan (2016/2891(RSP))

21

Torstai 6. lokakuuta 2016

2018/C 215/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Ruandasta ja Victoire Ingabiren tapauksesta (2016/2910(RSP))

29

2018/C 215/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Sudanista (2016/2911(RSP))

33

2018/C 215/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Thaimaasta ja erityisesti Andy Hallin tapauksesta (2016/2912(RSP))

37

2018/C 215/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 kansainvälisistä tilinpäätösstandardeista: IFRS 9 (2016/2898(RSP))

40

2018/C 215/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Syyriasta (2016/2894(RSP))

44

2018/C 215/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Pariisin sopimuksen täytäntöönpanosta ja vuonna 2016 Marrakeshissa Marokossa järjestettävästä YK:n ilmastonmuutoskokouksesta (COP 22) (2016/2814(RSP))

46

2018/C 215/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista annetun asetuksen (EY) N:o 1935/2004 täytäntöönpanosta (2015/2259(INI))

57

2018/C 215/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta: vuosikertomus 2014 (2015/2326(INI))

65

2018/C 215/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin Bt11 (SYN-BTØ11-1) siementen markkinoille saattamisesta viljelyä varten (D046173/01 – 2016/2919(RSP))

70

2018/C 215/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) siementen markkinoille saattamisesta markkinoille viljelyä varten (D046172/00 – 2016/2920(RSP))

73

2018/C 215/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) siementen markkinoille saattamista viljelyä varten koskevan luvan uusimisesta (D046170/00 – 2016/2921(RSP))

76

2018/C 215/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) sisältävien tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D046169/00 – 2016/2922(RSP))

80

2018/C 215/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti, (D046168/00 – 2016/2923(RSP))

83

Tiistai 25. lokakuuta 2016

2018/C 215/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 EU:n Iranin-strategiasta ydinsopimuksen jälkeen (2015/2274(INI))

86

2018/C 215/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 korruption torjunnasta ja jatkotoimenpiteistä CRIM-erityisvaliokunnan päätöslauselman johdosta (2015/2110(INI))

96

2018/C 215/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 ihmisoikeuksista ja muuttoliikkeestä kolmansissa maissa (2015/2316(INI))

111

2018/C 215/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 yritysten vastuusta kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista (2015/2315(INI))

125

2018/C 215/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 nesteytettyä maakaasua ja kaasun varastointia koskevasta EU:n strategiasta (2016/2059(INI))

133

2018/C 215/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 kalastuksen valvonnan yhdenmukaistamisesta Euroopassa (2015/2093(INI))

143

2018/C 215/24

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuurin yhteyksien ja saavutettavuuden parantamisesta (2015/2347(INI))

152

2018/C 215/25

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (2015/2254(INL))

162

Keskiviikko 26. lokakuuta 2016

2018/C 215/26

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 välitarkistuksesta (2016/2931(RSP))

178

2018/C 215/27

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuoden 2016 painopisteiden täytäntöönpano (2016/2101(INI))

182

2018/C 215/28

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 transrasvoista (transrasvahapoista) (2016/2637(RSP))

190

Torstai 27. lokakuuta 2016

2018/C 215/29

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 Pohjois-Irakin/Mosulin tilanteesta (2016/2956(RSP))

194

2018/C 215/30

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 toimittajien tilanteesta Turkissa (2016/2935(RSP))

199

2018/C 215/31

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 ydinturvasta ja asesulusta (2016/2936(RSP))

202

2018/C 215/32

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 eurooppalaisesta vapaaehtoispalvelusta ja vapaaehtoistyön edistämisestä Euroopassa (2016/2872(RSP))

208

2018/C 215/33

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 EU:n nuorisostrategian 2013–2015 arvioinnista (2015/2351(INI))

212

2018/C 215/34

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 aiheesta Miten YMP voi edistää työpaikkojen luomista maaseutualueilla? (2015/2226(INI))

228

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 4. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/35 | Euroopan parlamentin päätös 4. lokakuuta 2016 Giorgos Grammatikakisin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2084(IMM)) | 241 |
| | Tiistai 25. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/36 | Euroopan parlamentin päätös 25. lokakuuta 2016 Jean-Marie Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2108(IMM)) | 243 |
| 2018/C 215/37 | Euroopan parlamentin päätös 25. lokakuuta 2016 Jane Collinsin erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2016/2087(IMM)) | 245 |
| 2018/C 215/38 | Euroopan parlamentin päätös 25. lokakuuta 2016 Mario Borghezion erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2016/2028(IMM)) | 247 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 4. lokakuuta 2016

2018/C 215/35

Euroopan parlamentin päätös 4. lokakuuta 2016 Giorgos Grammatikakisin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2084(IMM))

241

Tiistai 25. lokakuuta 2016

2018/C 215/36

Euroopan parlamentin päätös 25. lokakuuta 2016 Jean-Marie Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2108(IMM))

243

2018/C 215/37

Euroopan parlamentin päätös 25. lokakuuta 2016 Jane Collinsin erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2016/2087(IMM))

245

2018/C 215/38

Euroopan parlamentin päätös 25. lokakuuta 2016 Mario Borghezion erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2016/2028(IMM))

247

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 4. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/39 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12256/2016 – C8-0401/2016 – 2016/0184(NLE)) | 249 |
| 2018/C 215/40 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta (COM(2016)0462 – C8-0283/2016 – 2016/2165(BUD)) | 250 |
| 2018/C 215/41 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Suomen hakemus – EGF/2016/001 FI/Microsoft) (COM(2016)0490 – C8-0348/2016 – 2016/2211(BUD)) | 252 |
| 2018/C 215/42 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Ruotsin hakemus – EGF/2016/002 SE/Ericsson) (COM(2016)0554 – C8-0355/2016 – 2016/2214(BUD)) | 256 |
| 2018/C 215/43 | P8_TA(2016)0368Oikeusapu rikoksesta epäillyille ja syytetyille rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä etsityille henkilöille ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ensivaiheen oikeusavusta rikoksesta epäillyille tai syytetyille henkilöille, jotka ovat menettäneet vapautensa, sekä oikeusavusta eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä (COM(2013)0824 – C7-0429/2013 – 2013/0409(COD))P8_TC1-COD(2013)0409Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. lokakuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/... antamiseksi oikeusavusta rikosoikeudellisissa menettelyissä epäillyille ja syytetyille henkilöille ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä etsityille henkilöille | 260 |
| 2018/C 215/44 | P8_TA(2016)0369Tiettyjen sellaisten tavaroiden kauppa, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun vastaavanlaiseen kohteluun tai rankaisemiseen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1236/2005 muuttamisesta (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))P8_TC1-COD(2014)0005Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. lokakuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1236/2005 muuttamisesta | 261 |
| 2018/C 215/45 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi hyväksynnän antamisesta Euroopan poliisivirastolle (Europol) Kiinan kansantasavallan yleisen turvallisuuden ministeriön ja Europolin välistä strategista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseen (08364/2016 – C8-0217/2016 – 2016/0808(CNS)) | 262 |
| | Keskiviikko 5. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/46 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Itävallan tasavallalle ja Romanialle annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Perun liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (COM(2016)0367 – C8-0234/2016 – 2016/0168(NLE)) | 263 |
| 2018/C 215/47 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tietyille jäsenvaltioille annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Kazakstanin liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (COM(2016)0368 – C8-0232/2016 – 2016/0169(NLE)) | 264 |
| 2018/C 215/48 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tietyille jäsenvaltioille annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Korean tasavallan liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (COM(2016)0372 – C8-0233/2016 – 2016/0173(NLE)) | 265 |
| | Tiistai 25. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/49 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Tanskassa (11219/2016 – C8-0340/2016 – 2016/0813(CNS)) | 266 |
| 2018/C 215/50 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi sormenjälkitietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Tanskassa (11220/2016 – C8-0341/2016 – 2016/0814(CNS)) | 267 |
| 2018/C 215/51 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välisen diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (15470/2015 – C8-0110/2016 – 2015/0293(NLE)) | 268 |
| 2018/C 215/52 | P8_TA(2016)0394Rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevat tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivät jäsenvaltiot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta eräiden rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta (COM(2016)0418 – C8-0238/2016 – 2016/0193(COD))P8_TC1-COD(2016)0193Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta eräiden rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta | 269 |
| 2018/C 215/53 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rautatieliikenteen tilastoista asetuksen (EY) N:o 91/2003 muuttamisesta tavaroita, matkustajia ja onnettomuuksia koskevien tietojen keruun osalta (10000/1/2016 – C8-0365/2016 – 2013/0297(COD)) | 270 |
| 2018/C 215/54 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi sisävesiväylien/sisävesiliikenteen tavarakuljetusten tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 1365/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse säädösvallan ja täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle tiettyjen toimenpiteiden hyväksymiseksi (09878/1/2016 – C8-0358/2016 – 2013/0226(COD)) | 271 |
| 2018/C 215/55 | Euroopan parlamentin tarkistukset 25. lokakuuta 2016 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tullirikkomuksia ja -seuraamuksia koskevasta unionin oikeudellisesta kehyksestä (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD)) | 272 |
| 2018/C 215/56 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3/2016 varainhoitovuodeksi 2016: toimielinten turvallisuus (12600/2016 – C8-0409/2016 – 2016/2121(BUD)) | 297 |
| | Keskiviikko 26. lokakuuta 2016 |
| 2018/C 215/57 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla 4. lokakuuta 2016 annettua komission delegoitua asetusta (C(2016)06329 – 2016/2930(DEA)) | 299 |
| 2018/C 215/58 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2017 (11900/2016 – C8-0373/2016 – 2016/2047(BUD)) | 301 |
| 2018/C 215/59 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Viron hakemus – EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit) (COM(2016)0622 – C8-0389/2016 – 2016/2235(BUD)) | 316 |
| 2018/C 215/60 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (09389/1/2016 – C8-0360/2016 – 2012/0340(COD)) | 320 |
| 2018/C 215/61 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kasvintuhoojien vastaisista suojatoimenpiteistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) N:o 1143/2014 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 69/464/ETY, 74/647/ETY, 93/85/ETY, 98/57/EY, 2000/29/EY, 2006/91/EY ja 2007/33/EY kumoamisesta (08795/2/2016 – C8-0364/2016 – 2013/0141(COD)) | 321 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 4. lokakuuta 2016

2018/C 215/39

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12256/2016 – C8-0401/2016 – 2016/0184(NLE))

249

2018/C 215/40

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta (COM(2016)0462 – C8-0283/2016 – 2016/2165(BUD))

250

2018/C 215/41

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Suomen hakemus – EGF/2016/001 FI/Microsoft) (COM(2016)0490 – C8-0348/2016 – 2016/2211(BUD))

252

2018/C 215/42

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Ruotsin hakemus – EGF/2016/002 SE/Ericsson) (COM(2016)0554 – C8-0355/2016 – 2016/2214(BUD))

256

2018/C 215/43

P8_TA(2016)0368Oikeusapu rikoksesta epäillyille ja syytetyille rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä etsityille henkilöille ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ensivaiheen oikeusavusta rikoksesta epäillyille tai syytetyille henkilöille, jotka ovat menettäneet vapautensa, sekä oikeusavusta eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä (COM(2013)0824 – C7-0429/2013 – 2013/0409(COD))P8_TC1-COD(2013)0409Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. lokakuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/... antamiseksi oikeusavusta rikosoikeudellisissa menettelyissä epäillyille ja syytetyille henkilöille ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä etsityille henkilöille

260

2018/C 215/44

P8_TA(2016)0369Tiettyjen sellaisten tavaroiden kauppa, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun vastaavanlaiseen kohteluun tai rankaisemiseen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1236/2005 muuttamisesta (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))P8_TC1-COD(2014)0005Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. lokakuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1236/2005 muuttamisesta

261

2018/C 215/45

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi hyväksynnän antamisesta Euroopan poliisivirastolle (Europol) Kiinan kansantasavallan yleisen turvallisuuden ministeriön ja Europolin välistä strategista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseen (08364/2016 – C8-0217/2016 – 2016/0808(CNS))

262

Keskiviikko 5. lokakuuta 2016

2018/C 215/46

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Itävallan tasavallalle ja Romanialle annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Perun liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (COM(2016)0367 – C8-0234/2016 – 2016/0168(NLE))

263

2018/C 215/47

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tietyille jäsenvaltioille annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Kazakstanin liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (COM(2016)0368 – C8-0232/2016 – 2016/0169(NLE))

264

2018/C 215/48

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tietyille jäsenvaltioille annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Korean tasavallan liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (COM(2016)0372 – C8-0233/2016 – 2016/0173(NLE))

265

Tiistai 25. lokakuuta 2016

2018/C 215/49

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Tanskassa (11219/2016 – C8-0340/2016 – 2016/0813(CNS))

266

2018/C 215/50

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi sormenjälkitietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Tanskassa (11220/2016 – C8-0341/2016 – 2016/0814(CNS))

267

2018/C 215/51

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välisen diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (15470/2015 – C8-0110/2016 – 2015/0293(NLE))

268

2018/C 215/52

P8_TA(2016)0394Rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevat tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivät jäsenvaltiot ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta eräiden rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta (COM(2016)0418 – C8-0238/2016 – 2016/0193(COD))P8_TC1-COD(2016)0193Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta eräiden rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta

269

2018/C 215/53

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rautatieliikenteen tilastoista asetuksen (EY) N:o 91/2003 muuttamisesta tavaroita, matkustajia ja onnettomuuksia koskevien tietojen keruun osalta (10000/1/2016 – C8-0365/2016 – 2013/0297(COD))

270

2018/C 215/54

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi sisävesiväylien/sisävesiliikenteen tavarakuljetusten tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 1365/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse säädösvallan ja täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle tiettyjen toimenpiteiden hyväksymiseksi (09878/1/2016 – C8-0358/2016 – 2013/0226(COD))

271

2018/C 215/55

Euroopan parlamentin tarkistukset 25. lokakuuta 2016 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tullirikkomuksia ja -seuraamuksia koskevasta unionin oikeudellisesta kehyksestä (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD))

272

2018/C 215/56

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3/2016 varainhoitovuodeksi 2016: toimielinten turvallisuus (12600/2016 – C8-0409/2016 – 2016/2121(BUD))

297

Keskiviikko 26. lokakuuta 2016

2018/C 215/57

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla 4. lokakuuta 2016 annettua komission delegoitua asetusta (C(2016)06329 – 2016/2930(DEA))

299

2018/C 215/58

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2017 (11900/2016 – C8-0373/2016 – 2016/2047(BUD))

301

2018/C 215/59

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Viron hakemus – EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit) (COM(2016)0622 – C8-0389/2016 – 2016/2235(BUD))

316

2018/C 215/60

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (09389/1/2016 – C8-0360/2016 – 2012/0340(COD))

320

2018/C 215/61

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kasvintuhoojien vastaisista suojatoimenpiteistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) N:o 1143/2014 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 69/464/ETY, 74/647/ETY, 93/85/ETY, 98/57/EY, 2000/29/EY, 2006/91/EY ja 2007/33/EY kumoamisesta (08795/2/2016 – C8-0364/2016 – 2013/0141(COD))

321

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

19.6.2018

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2016–2017

Istunnot 3.–6. lokakuuta 2016

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä

  EUVL C 314, 21.9.2017
  .

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Istunnot 24.–27. lokakuuta 2016

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä

  EUVL C 326, 28.9.2017
  .

Hyväksytyt tekstit, 27. lokakuuta 2016, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2014 on julkaistu virallisessa lehdessä

  EUVL L 333, 8.12.2016
  .

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 4. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/2

---

P8_TA(2016)0371

AKT-maiden ja EU:n suhteiden tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 AKT-maiden ja EU:n suhteiden tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeen (2016/2053(INI))

(2018/C 215/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja siihen vuonna 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja siihen vuonna 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset (1),

| — | ottaa huomioon vuonna 1975 tehdyn Georgetownin sopimuksen, jolla perustettiin AKT-valtioiden ryhmä, ja sen tarkistamisen vuonna 1992 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1975 tehdyn Georgetownin sopimuksen, jolla perustettiin AKT-valtioiden ryhmä, ja sen tarkistamisen vuonna 1992 (2),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2003 annetun komission tiedonannon ”Kohti AKT-maiden kanssa tehtävän yhteistyön täydellistä integroimista EU:n talousarvioon” (COM(2003)0590), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2003 annetun komission tiedonannon ”Kohti AKT-maiden kanssa tehtävän yhteistyön täydellistä integroimista EU:n talousarvioon” (COM(2003)0590),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 6. lokakuuta 2015 antaman yhteisen kuulemisasiakirjan ”Kohti uutta kumppanuutta Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden välillä vuoden 2020 jälkeen” (JOIN(2015)0033), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 6. lokakuuta 2015 antaman yhteisen kuulemisasiakirjan ”Kohti uutta kumppanuutta Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden välillä vuoden 2020 jälkeen” (JOIN(2015)0033),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa AKT-maiden ja EU:n suhteista, erityisesti 11. helmikuuta 2015 AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta (3), 13. kesäkuuta 2013 (4) Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun sopimuksen muuttamisesta toisen kerran, 5. helmikuuta 2009 talouskumppanuussopimusten vaikutuksesta kehitysyhteistyön alalla (5) ja 1. huhtikuuta 2004 Euroopan kehitysrahaston (EKR) budjetoinnista (6) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa AKT-maiden ja EU:n suhteista, erityisesti 11. helmikuuta 2015 AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta (3), 13. kesäkuuta 2013 (4) Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun sopimuksen muuttamisesta toisen kerran, 5. helmikuuta 2009 talouskumppanuussopimusten vaikutuksesta kehitysyhteistyön alalla (5) ja 1. huhtikuuta 2004 Euroopan kehitysrahaston (EKR) budjetoinnista (6) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aiemmat päätöslauselmat ja erityisesti 9. joulukuuta 2015 annetun päätöslauselman ”Neljänkymmenen vuoden kumppanuus: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aiemmat päätöslauselmat ja erityisesti 9. joulukuuta 2015 annetun päätöslauselman ”Neljänkymmenen vuoden kumppanuus: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä” (7),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2015 annetun AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajien yhteisen julkilausuman AKT-maiden ja EU:n suhteiden tulevaisuudesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2015 annetun AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajien yhteisen julkilausuman AKT-maiden ja EU:n suhteiden tulevaisuudesta (8),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvostolle sen 28. ja 29. kesäkuuta 2016 pidetyssä kokouksessa esitetyn EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvostolle sen 28. ja 29. kesäkuuta 2016 pidetyssä kokouksessa esitetyn EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

| — | ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2012 annetun Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”EU:n ja Tyynenmeren alueen kehityskumppanuuden uudistaminen” (JOIN(2012)0006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2012 annetun Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”EU:n ja Tyynenmeren alueen kehityskumppanuuden uudistaminen” (JOIN(2012)0006),

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2012 annetun Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n ja Karibian yhteisestä kumppanuusstrategiasta (JOIN(2012)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2012 annetun Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n ja Karibian yhteisestä kumppanuusstrategiasta (JOIN(2012)0018),

| — | ottaa huomioon Afrikan ja Euroopan maiden valtion- ja hallitusten päämiesten Lissabonin huippukokouksessa 9. joulukuuta 2007 hyväksymän yhteisen EU–Afrikka-strategian (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ja Euroopan maiden valtion- ja hallitusten päämiesten Lissabonin huippukokouksessa 9. joulukuuta 2007 hyväksymän yhteisen EU–Afrikka-strategian (9),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman kehitysmaiden paikallisviranomaisten roolista kehitysyhteistyössä (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman kehitysmaiden paikallisviranomaisten roolista kehitysyhteistyössä (10),

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2014 annetun AKT-maiden ja EU:n yhteisen julistuksen vuoden 2015 jälkeisestä kehitysohjelmasta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2014 annetun AKT-maiden ja EU:n yhteisen julistuksen vuoden 2015 jälkeisestä kehitysohjelmasta (11),

| — | ottaa huomioon AKT-maiden valtion- ja hallitusten päämiesten 13. ja 14. joulukuuta 2012 pidetyssä seitsemännessä huippukokouksessa annetun Sipopon julistuksen ”The Future of the ACP Group in a Changing World: Challenges and Opportunities” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-maiden valtion- ja hallitusten päämiesten 13. ja 14. joulukuuta 2012 pidetyssä seitsemännessä huippukokouksessa annetun Sipopon julistuksen ”The Future of the ACP Group in a Changing World: Challenges and Opportunities” (12),

| — | ottaa huomioon 13.–16. heinäkuuta 2015 pidetyn kolmannen kansainvälisen kehitysrahoituskonferenssin ja YK:n yleiskokouksessa 27. heinäkuuta 2015 hyväksytyn Addis Abeban toimintaohjelman (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13.–16. heinäkuuta 2015 pidetyn kolmannen kansainvälisen kehitysrahoituskonferenssin ja YK:n yleiskokouksessa 27. heinäkuuta 2015 hyväksytyn Addis Abeban toimintaohjelman (13),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksen ja YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymän päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksen ja YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymän päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (14),

| — | ottaa huomioon Dakarissa (Senegal) 28. ja 29. huhtikuuta 2016 pidetyn yhteisen AKT–EU-neuvoston 41. istunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Dakarissa (Senegal) 28. ja 29. huhtikuuta 2016 pidetyn yhteisen AKT–EU-neuvoston 41. istunnon,

| — | ottaa huomioon Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea) 31. toukokuuta ja 1. kesäkuuta 2016 pidetyn AKT-maiden valtion- ja hallitusten päämiesten kahdeksannen huippukokouksen, jossa hyväksyttiin Waiganin tiedonanto AKT-valtioiden ryhmän tulevista näkymistä ja Port Moresbyn julkilausuma sekä hyväksyttiin AKT-valtioiden ryhmän tulevaisuutta tarkastelevan arvovaltaisten henkilöiden ryhmän loppukertomus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Port Moresbyssa (Papua-Uusi-Guinea) 31. toukokuuta ja 1. kesäkuuta 2016 pidetyn AKT-maiden valtion- ja hallitusten päämiesten kahdeksannen huippukokouksen, jossa hyväksyttiin Waiganin tiedonanto AKT-valtioiden ryhmän tulevista näkymistä ja Port Moresbyn julkilausuma sekä hyväksyttiin AKT-valtioiden ryhmän tulevaisuutta tarkastelevan arvovaltaisten henkilöiden ryhmän loppukertomus,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0263/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0263/2016),

| A. | toteaa, että Cotonoun sopimuksen vahvuus ja sen säännöstö perustuvat erinäisiin ainutlaatuisiin ominaispiirteisiin: se on oikeudellisesti sitova asiakirja, sen jäsenvaltioiden lukumäärä (79+28) on vertaansa vailla, se on kehitysyhteistyötä, poliittista yhteistyötä sekä taloudellista ja kaupallista yhteistyötä koskevien kolmen pilarinsa ansiosta kattava, sillä on yhteinen toimielinkehys, ja sillä on suuri, Euroopan kehitysrahastosta (EKR) muodostuva talousarvio; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Cotonoun sopimuksen vahvuus ja sen säännöstö perustuvat erinäisiin ainutlaatuisiin ominaispiirteisiin: se on oikeudellisesti sitova asiakirja, sen jäsenvaltioiden lukumäärä (79+28) on vertaansa vailla, se on kehitysyhteistyötä, poliittista yhteistyötä sekä taloudellista ja kaupallista yhteistyötä koskevien kolmen pilarinsa ansiosta kattava, sillä on yhteinen toimielinkehys, ja sillä on suuri, Euroopan kehitysrahastosta (EKR) muodostuva talousarvio;

| B. | toteaa, että Cotonoun sopimuksen ensisijainen tavoite eli köyhyyden vähentäminen ja lopulta poistaminen kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen koskevien tavoitteiden mukaisesti perustuu lujasti sen 1 artiklaan; toteaa, että kumppanuus perustuu yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin, kuten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen, oikeusvaltioon perustuvaan demokratiaan sekä läpinäkyvään ja vastuuvelvolliseen hallintoon; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Cotonoun sopimuksen ensisijainen tavoite eli köyhyyden vähentäminen ja lopulta poistaminen kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista integroitumista maailmantalouteen koskevien tavoitteiden mukaisesti perustuu lujasti sen 1 artiklaan; toteaa, että kumppanuus perustuu yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin, kuten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen, oikeusvaltioon perustuvaan demokratiaan sekä läpinäkyvään ja vastuuvelvolliseen hallintoon;

| C. | ottaa huomioon, että yli 80 prosenttia maailman vähiten kehittyneistä maista kuuluu AKT-maihin, millä on erityistä merkitystä EU:n ja AKT-maiden kumppanuudelle; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yli 80 prosenttia maailman vähiten kehittyneistä maista kuuluu AKT-maihin, millä on erityistä merkitystä EU:n ja AKT-maiden kumppanuudelle;

| D. | ottaa huomioon, että AKT-maiden poliittisessa ja taloudellisessa ympäristössä sekä Euroopan unionissa on tapahtunut muutoksia Cotonoun sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että AKT-maiden poliittisessa ja taloudellisessa ympäristössä sekä Euroopan unionissa on tapahtunut muutoksia Cotonoun sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen;

| E. | katsoo, että AKT-maiden ja EU:n välisten suhteiden olisi jatkossa perustuttava uuteen pohdintaan, jossa tarkastellaan EU:n ja AKT-maiden yhteistyöhön liittyviä mahdollisuuksia ja esteitä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että AKT-maiden ja EU:n välisten suhteiden olisi jatkossa perustuttava uuteen pohdintaan, jossa tarkastellaan EU:n ja AKT-maiden yhteistyöhön liittyviä mahdollisuuksia ja esteitä;

| F. | toteaa, että AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden lukumäärästä huolimatta yhteinen toiminta ei ole toteutunut riittävässä määrin maailmanlaajuisilla foorumeilla; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden lukumäärästä huolimatta yhteinen toiminta ei ole toteutunut riittävässä määrin maailmanlaajuisilla foorumeilla;

| G. | katsoo, että AKT-maiden ja EU:n välinen kumppanuus on ollut tärkeässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että AKT-maiden ja EU:n välinen kumppanuus on ollut tärkeässä asemassa pyrittäessä saavuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet;

| H. | katsoo toisaalta, että köyhyyden poistamisen ja AKT-maiden maailmantalouteen integroitumisen tavoitteisiin liittyvät tulokset ovat toistaiseksi olleet riittämättömiä, koska puolet AKT-maista kuuluu edelleen maailman vähiten kehittyneiden maiden ryhmään ja AKT-maiden osuus maailmankaupasta on yhteensä alle viisi prosenttia ja maailmanlaajuisesta BKT:stä noin kaksi prosenttia; |
| --- | --- |

H.

katsoo toisaalta, että köyhyyden poistamisen ja AKT-maiden maailmantalouteen integroitumisen tavoitteisiin liittyvät tulokset ovat toistaiseksi olleet riittämättömiä, koska puolet AKT-maista kuuluu edelleen maailman vähiten kehittyneiden maiden ryhmään ja AKT-maiden osuus maailmankaupasta on yhteensä alle viisi prosenttia ja maailmanlaajuisesta BKT:stä noin kaksi prosenttia;

| I. | toteaa, että kauppasuhteet ovat Cotonoun sopimuksen toinen pilari ja että talouskumppanuussopimukset ovat keino edistää näitä suhteita; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kauppasuhteet ovat Cotonoun sopimuksen toinen pilari ja että talouskumppanuussopimukset ovat keino edistää näitä suhteita;

| J. | ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimukset on määritelty Cotonoun sopimuksen 36 artiklassa kehityksen välineiksi, joilla pyritään ”edistämään AKT-valtioiden sujuvaa ja asteittain etenevää yhdentymistä maailmantalouteen erityisesti hyödyntämällä täysimääräisesti alueellisen yhdentymisen ja etelän maiden keskinäisen kaupan tarjoamia mahdollisuuksia”; katsoo, että sisällyttämällä talouskumppanuussopimukset Cotonoun sopimukseen edistetään kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimukset on määritelty Cotonoun sopimuksen 36 artiklassa kehityksen välineiksi, joilla pyritään ”edistämään AKT-valtioiden sujuvaa ja asteittain etenevää yhdentymistä maailmantalouteen erityisesti hyödyntämällä täysimääräisesti alueellisen yhdentymisen ja etelän maiden keskinäisen kaupan tarjoamia mahdollisuuksia”; katsoo, että sisällyttämällä talouskumppanuussopimukset Cotonoun sopimukseen edistetään kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta;

| K. | katsoo, että Cotonoun sopimuksessa otetaan huomioon alueellisen yhdentymisen kasvava merkitys AKT-maissa ja AKT-maiden ja EU:n välisessä yhteistyössä sekä sen rooli rauhan ja turvallisuuden edistämisessä, kasvun lisäämisessä ja rajat ylittäviin haasteisiin vastaamisessa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Cotonoun sopimuksessa otetaan huomioon alueellisen yhdentymisen kasvava merkitys AKT-maissa ja AKT-maiden ja EU:n välisessä yhteistyössä sekä sen rooli rauhan ja turvallisuuden edistämisessä, kasvun lisäämisessä ja rajat ylittäviin haasteisiin vastaamisessa;

| L. | toteaa, että Cotonoun sopimuksessa käsitellään uusia maailmanlaajuisia haasteita, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen, muuttoliikkeeseen, rauhaan ja turvallisuuteen (kuten terrorismin, ääriliikkeiden ja kansainvälisen rikollisuuden torjunta), mutta se ei ole juuri tuottanut konkreettisia tuloksia näillä aloilla; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Cotonoun sopimuksessa käsitellään uusia maailmanlaajuisia haasteita, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen, muuttoliikkeeseen, rauhaan ja turvallisuuteen (kuten terrorismin, ääriliikkeiden ja kansainvälisen rikollisuuden torjunta), mutta se ei ole juuri tuottanut konkreettisia tuloksia näillä aloilla;

| M. | ottaa huomioon, että AKT-maiden ja EU:n yhteisten toimielinten kokouksissa ja erityisesti yhteisessä ministerineuvostossa on saavutettu vain vähäisiä konkreettisia tuloksia ja niihin on osallistuttu vain vähän ja alhaisella tasolla; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että AKT-maiden ja EU:n yhteisten toimielinten kokouksissa ja erityisesti yhteisessä ministerineuvostossa on saavutettu vain vähäisiä konkreettisia tuloksia ja niihin on osallistuttu vain vähän ja alhaisella tasolla;

| N. | ottaa huomioon, että EU rahoittaa noin 50 prosenttia AKT-maiden sihteeristön menoista; ottaa huomioon, että jotkin AKT-maat eivät maksa jäsenyysmaksuaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EU rahoittaa noin 50 prosenttia AKT-maiden sihteeristön menoista; ottaa huomioon, että jotkin AKT-maat eivät maksa jäsenyysmaksuaan täysimääräisesti;

| O. | katsoo, että Cotonoun sopimuksen 8 ja 96 artiklassa tarkoitettu olennaisia osia koskeva poliittinen vuoropuhelu on konkreettinen ja oikeudellinen keino, jolla pidetään kiinni AKT–EU-kumppanuuden yhteisistä arvoista ja edistetään demokratiaa ja ihmisoikeuksia, jotka ovat keskeisiä tekijöitä kestävässä kehityksessä; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että Cotonoun sopimuksen 8 ja 96 artiklassa tarkoitettu olennaisia osia koskeva poliittinen vuoropuhelu on konkreettinen ja oikeudellinen keino, jolla pidetään kiinni AKT–EU-kumppanuuden yhteisistä arvoista ja edistetään demokratiaa ja ihmisoikeuksia, jotka ovat keskeisiä tekijöitä kestävässä kehityksessä;

| P. | katsoo, että on selvästi tarpeen varmistaa, että ihmisoikeuksia koskevat ehdot säilytetään, ja vahvistaa poliittista vuoropuhelua uudessa sopimuksessa; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että on selvästi tarpeen varmistaa, että ihmisoikeuksia koskevat ehdot säilytetään, ja vahvistaa poliittista vuoropuhelua uudessa sopimuksessa;

| Q. | toteaa, että vaikka kansallisten parlamenttien, paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin merkitys tunnustetaan, niiden osallistuminen poliittiseen vuoropuheluun on ollut melko rajallista; toteaa, että AKT-valtioiden ryhmän rooli sellaisenaan on rajoittunut tapauksiin, joissa vedotaan 96 artiklaan; toteaa, että poliittista vuoropuhelua ja erityisesti 96 artiklaa on useimmiten käytetty poliittisten kriisien myöhäisessä vaiheessa eikä ennaltaehkäisevästi; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että vaikka kansallisten parlamenttien, paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin merkitys tunnustetaan, niiden osallistuminen poliittiseen vuoropuheluun on ollut melko rajallista; toteaa, että AKT-valtioiden ryhmän rooli sellaisenaan on rajoittunut tapauksiin, joissa vedotaan 96 artiklaan; toteaa, että poliittista vuoropuhelua ja erityisesti 96 artiklaa on useimmiten käytetty poliittisten kriisien myöhäisessä vaiheessa eikä ennaltaehkäisevästi;

| R. | katsoo, että vaikka kansallisten parlamenttien, paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin rooli on tunnustettu selvästi Cotonoun sopimuksessa sen vuonna 2010 toteutetun tarkistamisen seurauksena, niiden osallistuminen AKT-maiden ja EU:n toimintapolitiikan ja toiminnan tarkasteluun on ollut vähäistä; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että vaikka kansallisten parlamenttien, paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin rooli on tunnustettu selvästi Cotonoun sopimuksessa sen vuonna 2010 toteutetun tarkistamisen seurauksena, niiden osallistuminen AKT-maiden ja EU:n toimintapolitiikan ja toiminnan tarkasteluun on ollut vähäistä;

| S. | ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöihin sovelletaan entistä rajoittavampaa sääntelyä ja muita esteitä, jotka rajoittavat niiden toimintaa ja liikkumavaraa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöihin sovelletaan entistä rajoittavampaa sääntelyä ja muita esteitä, jotka rajoittavat niiden toimintaa ja liikkumavaraa;

| T. | ottaa huomioon, että AKT-maiden alueella on Euroopan unioniin assosioituneita merentakaisia maita ja alueita (MMA), joiden erityiset suhteet unioniin puhuvat sen puolesta, että perinteisestä kehitysapulähestymistavasta olisi luovuttava, jotta voidaan ottaa entistä paremmin huomioon niiden kuuluminen eurooppalaiseen perheeseen; toteaa, että vaikka merentakaisten maiden ja alueiden asema on erityinen, ne ovat edelleen yhdennentoista EKR:n edunsaajia kaikkien AKT-maiden tavoin; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että AKT-maiden alueella on Euroopan unioniin assosioituneita merentakaisia maita ja alueita (MMA), joiden erityiset suhteet unioniin puhuvat sen puolesta, että perinteisestä kehitysapulähestymistavasta olisi luovuttava, jotta voidaan ottaa entistä paremmin huomioon niiden kuuluminen eurooppalaiseen perheeseen; toteaa, että vaikka merentakaisten maiden ja alueiden asema on erityinen, ne ovat edelleen yhdennentoista EKR:n edunsaajia kaikkien AKT-maiden tavoin;

| U. | ottaa huomioon, että EKR:ää rahoitetaan EU:n jäsenvaltioiden suorilla maksuilla eikä siihen sovelleta EU:n tavanomaisia talousarviosääntöjä; ottaa huomioon, että parlamentilla ei ole EKR:n suhteen muuta toimivaltaa kuin vastuuvapauden myöntäminen jo suoritetuista maksuista eikä sillä ole virallista valvontaoikeutta EKR:n ohjelmasuunnitteluun; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että EKR:ää rahoitetaan EU:n jäsenvaltioiden suorilla maksuilla eikä siihen sovelleta EU:n tavanomaisia talousarviosääntöjä; ottaa huomioon, että parlamentilla ei ole EKR:n suhteen muuta toimivaltaa kuin vastuuvapauden myöntäminen jo suoritetuista maksuista eikä sillä ole virallista valvontaoikeutta EKR:n ohjelmasuunnitteluun;

| V. | ottaa huomioon, että yhdennestätoista EKR:stä on varattu noin 900 miljoonaa euroa Afrikan rauhanrahastoon ja että noin 1,4 miljardia euroa EKR:n varauksesta käytetään EU:n Afrikka-hätärahastoon; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että yhdennestätoista EKR:stä on varattu noin 900 miljoonaa euroa Afrikan rauhanrahastoon ja että noin 1,4 miljardia euroa EKR:n varauksesta käytetään EU:n Afrikka-hätärahastoon;

| W. | katsoo, että AKT-maiden kansallisten resurssien ja maastamuuttajayhteisöjen rahalähetysten käyttöönotto voivat olla merkittävä lähde kehitystoimien rahoituksessa; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että AKT-maiden kansallisten resurssien ja maastamuuttajayhteisöjen rahalähetysten käyttöönotto voivat olla merkittävä lähde kehitystoimien rahoituksessa;

| X. | ottaa huomioon, että sisällyttämällä EKR unionin talousarvioon mahdollistettaisiin demokraattinen valvonta, näkyvyyden lisääminen sekä avoimuuden edistäminen EU:n kehitysvarojen käytössä; ottaa toisaalta huomioon, että EKR:n ohjelmasuunnittelun monivuotinen luonne mahdollistaa varojen ennakoitavuuden ja että sisällyttämällä rahasto unionin talousarvioon saatettaisiin vähentää kehitysvarojen osoittamista AKT-maille muiden ulkopolitiikan painopistealojen edistämiseksi, mitä voitaisiin pitää EU:n ja AKT-maiden välisen etuoikeutetun kumppanuuden heikentämisenä; katsoo, että sisällyttämällä EKR unionin talousarvioon saatettaisiin myös vaarantaa rahoitus Afrikan rauhanrahastoon samoin kuin muihin tärkeisiin aloitteisiin, kuten Afrikka-hätärahastoon, paitsi jos luodaan erityinen väline kehitysyhteistyöhön liittyvien turvallisuusmenojen rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että sisällyttämällä EKR unionin talousarvioon mahdollistettaisiin demokraattinen valvonta, näkyvyyden lisääminen sekä avoimuuden edistäminen EU:n kehitysvarojen käytössä; ottaa toisaalta huomioon, että EKR:n ohjelmasuunnittelun monivuotinen luonne mahdollistaa varojen ennakoitavuuden ja että sisällyttämällä rahasto unionin talousarvioon saatettaisiin vähentää kehitysvarojen osoittamista AKT-maille muiden ulkopolitiikan painopistealojen edistämiseksi, mitä voitaisiin pitää EU:n ja AKT-maiden välisen etuoikeutetun kumppanuuden heikentämisenä; katsoo, että sisällyttämällä EKR unionin talousarvioon saatettaisiin myös vaarantaa rahoitus Afrikan rauhanrahastoon samoin kuin muihin tärkeisiin aloitteisiin, kuten Afrikka-hätärahastoon, paitsi jos luodaan erityinen väline kehitysyhteistyöhön liittyvien turvallisuusmenojen rahoittamiseksi;

| 1. | toteaa, että AKT-maiden ja EU:n yhteistyö on arvokas ja ainutlaatuinen saavutus, joka on vahvistanut AKT-maiden ja EU:n kansalaisten ja jäsenvaltioiden sekä niiden parlamenttien välisiä siteitä viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana; toteaa, että AKT-maat ovat osoittaneet sitoutuneensa yhteiseen toimintaan ryhmänä, ja painottaa, että jotta voidaan tehostaa yhteistyötä ja mukauttaa sitä uusiin haasteisiin, on hyväksyttävä uusi rakenne, jossa säilytetään ne AKT–EU-säännöstön osat, jotka ovat luonteeltaan yleismaailmallisia, kuten sitoutuminen ihmisoikeuksiin, sukupuolten tasa-arvoon, inhimilliseen kehitykseen, hyvään hallintotapaan ja demokratiaan, oikeusvaltioperiaatetta koskevan tavoitteen saavuttaminen ja parhaiden käytäntöjen vaihto yhteisessä toimintakehyksessä, vaikka suurin työ on tehtävä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, mikä tarkoittaa, että sen on tapahduttava sellaisten alueellisten sopimusten mukaisesti, jotka on muokattu vastaamaan erityisiä alueellisia tarpeita sekä EU:n ja kyseisen alueen välisiä molemminpuolisia etuja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että yhteisen toimintakehyksen ja alueellisten sopimusten olisi oltava oikeudellisesti sitovia; painottaa, että niiden tehokkuuden lisäämiseksi, päällekkäisyyksien vähentämiseksi ja päällekkäisten toimintakehysten välttämiseksi olisi laadittava alueellisia sopimuksia Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen kanssa siten, että otetaan huomioon olemassa olevat alueelliset ja osa-alueelliset järjestöt, esimerkiksi Afrikan unioni, alueelliset talousyhteisöt, alueelliset strategiat ja alueelliset sopimukset, kuten talouskumppanuussopimukset, ja niihin olisi voitava sisällyttää muita maita, kuten Pohjois-Afrikan maita, tai niiden avulla olisi voitava luoda ryhmittymiä erityisten etujen tai tarpeiden mukaisesti (esimerkiksi kehityksen nykytila, kuten vähiten kehittyneiden maiden tapauksessa, tai maantieteelliset erityispiirteet, kuten pienten kehittyvien saarivaltioiden tapauksessa); |
| --- | --- |

2.

Tavoitteet, periaatteet ja yhteistyön ehdot

| 3. | vaatii, että Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet asetetaan keskeiselle sijalle uudessa sopimuksessa ja että luodaan vankkoja seurantajärjestelmiä, joilla varmistetaan, että sopimuksen täytäntöönpano myötävaikuttaa kestävän kehityksen tavoitteisiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa valvomaan kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa säännöllisesti sellaisen AKT-maiden ja EU:n seuranta-, vastuuvelvollisuus- ja tarkistusjärjestelmän avulla, johon kuuluu AKT-maiden ja EU:n edustajia sekä keskeisten valtiollisten elinten ja parlamenttien, alue- ja paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja tiedeyhteisöjen edustajia, ja laatimaan vuosittain päätelmiä ja suosituksia kansallisiksi, alueellisiksi ja maailmanlaajuisiksi tarkistusprosesseiksi ja niiden jatkotoimiksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa lisäksi, että tulevan sopimuksen yhteydessä julkisen alakohtaisen toimintapolitiikan suunnittelussa, laatimisessa ja täytäntöönpanossa olisi otettava täysimääräisesti huomioon tietoon perustuva toimintapolitiikka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa säilyttämään köyhyyden ja eriarvoisuuden torjunnan ja niiden lopullisen poistamisen sekä kestävän kehityksen edistämisen AKT-maiden ja EU:n välisen yhteistyön ensisijaisena tavoitteena; korostaa kuitenkin, että uuden sopimuksen on ensisijaisesti oltava omavastuullisuuden periaatteeseen perustuva poliittinen hanke ja että avunantajiin ja avunsaajiin perustuva ajatusmalli on selvästi hylättävä; katsoo, että yhteistyön olisi tapahduttava yhteistä etua koskevilla aloilla, joilta voidaan odottaa molemminpuolisia hyötyjä niin taloudelliselta kuin myös rauhan ja turvallisuuden, ihmisoikeuksien, oikeusvaltion, hyvän hallintotavan ja demokratian, muuttoliikkeen, ympäristön, ilmastonmuutoksen sekä muiden AKT-maiden ja EU:n väestön hyvinvointiin liittyvien alojen kannalta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa olevansa sitä mieltä, että kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus on keskeinen tekijä uusien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa; katsoo, että Cotonoun sopimuksen kattavuus edistää kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta ja se olisi sen vuoksi säilytettävä uudessa sopimuksessa; huomauttaa, että on tarpeen ylläpitää kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta koskevia erityisiä määräyksiä ja vahvistaa uuden sopimuksen kehyksessä käytävää vuoropuhelua asiaan liittyvistä kysymyksistä; muistuttaa ehdotuksestaan, joka koskee kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta tarkastelevien pysyvien yhteisesittelijöiden asettamista yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen puitteissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että kansainvälisesti sovittujen avun tuloksellisuuden periaatteiden kunnioittaminen on olennaisen tärkeää Agenda 2030:n täytäntöönpanon kannalta, ja katsoo, että tulevaan sopimukseen olisi sisällytettävä tätä koskeva viittaus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vaatii, että Cotonoun sopimuksen olennaiset osat, jotka koskevat ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita ja oikeusvaltiota, muodostavat edelleen uuden sopimuksen arvoihin perustuvan perustan; kehottaa lisäämään sopimuksen olennaiseksi osaksi hyvän hallintotavan rauhaa, oikeudenmukaisuutta ja hyvää hallintoa koskevan uuden kestävän kehityksen tavoitteen 16 mukaisesti; muistuttaa, että on tärkeää panna Cotonoun sopimuksen 9 artikla kaikilta osin täytäntöön; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että poliittinen vuoropuhelu on Cotonoun sopimuksen keskeinen osa ja että sen 8 ja 96 artikla ovat konkreettisia ja oikeudellisia keinoja, joilla säilytetään AKT-maiden ja EU:n suhteiden olennaiset osat, vaikka niitä ei ole aina käytetty tehokkaasti; vaatii, että poliittinen vuoropuhelu pysyy edelleen keskeisenä oikeudellisena pilarina uuden sopimuksen yhteisessä toimintakehyksessä ja alueellisella tasolla; vaatii, että poliittista vuoropuhelua käytetään tehokkaammin ja järjestelmällisemmin sekä ennakoivasti poliittisten kriisien ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | huomauttaa, että Cotonoun sopimuksen 97 artiklassa määrätään neuvottelumenettelystä ja aiheellisista toimenpiteistä vakavissa korruptiotapauksissa; pitää valitettavana, että artiklaan on tähän mennessä vedottu vain kerran; kehottaa vahvistamaan menettelyä tulevassa EU:n ja AKT-maiden välisessä kumppanuussopimuksessa siten, että siitä tulee täysin toimiva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa tässä yhteydessä, että poliittinen vuoropuhelu on arvokas perusta kumppanimaiden kansojen tilanteen parantamiselle; pitää valitettavana kyseisen välineen riittämätöntä käyttöä ja sen heikkoa vaikuttavuutta tähän mennessä; kehottaa siksi kaikkia AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita tehostamaan ihmisoikeustilanteen ja sopimuksen muiden olennaisten ja perustavanlaatuisten osien seurantaa, katsoo, että seurannan on oltava osallistavaa, ja kehottaa arvioimaan näiden osien toteuttamista säännöllisesti kahden tai useamman vuoden välein ja laatimaan asiasta yhteisiä kertomuksia niin kutsuttua ”naming, shaming and praising” -periaatetta noudattaen; pyytää, että kertomusten tulokset esitetään yhteisissä AKT–EU-kokouksissa ja että niitä käytetään poliittisen vuoropuhelun perustana sekä kansallisten, alueellisten ja globaalien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien seurantatoimien pohjana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vaatii vahvistamaan AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien ja alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista AKT-maiden ja EU:n politiikkatoimiin ja toimiin kaikissa vaiheissa suunnittelusta ja ohjelmasuunnittelusta täytäntöönpanoon, arviointiin ja seurantaan erityisesti toissijaisuusperiaatteen kannalta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kaikkia uuden sopimuksen sopimuspuolia sitoutumaan paikallis- ja aluehallinnon itsehallinnon ja valmiuksien lujittamiseen, jotta nämä voivat täyttää asianmukaisesti ja tehokkaasti tehtävänsä ja toimia tärkeässä asemassa AKT-maiden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vaatii vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan osallistumista poliittiseen vuoropuheluun, ohjelmasuunnitteluun ja täytäntöönpanoon sekä lisäämään tukea kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti toimien kohteena suoraan olevien paikallisten ryhmien valmiuksien kehittämiselle; korostaa tässä yhteydessä vaaraa, joka liittyy kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kutistumiseen joissakin maissa, ja tarvetta ottaa mukaan myös ryhmät, jotka eivät pysty puolustamaan omia etujaan, kuten vähemmistöt, nuoret ja naiset, tai joita hallitukset eivät ole tunnustaneet niiden oikeutetusta demokraattisesta edusta huolimatta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että yksityisellä sektorilla voi olla keskeinen rooli kehitysprosessissa ja se voi osallistua kehitysrahoitukseen edellyttäen, että investoinnit toteutetaan väestöä, perinteistä omistus- tai käyttöoikeutta sekä ympäristöä kunnioittaen liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n suuntaviivojen mukaisesti; kehottaa sen vuoksi tukemaan yksityisiä investointeja Euroopan investointipankin (EIP) johdolla edellyttäen, että noudatetaan kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä sekä sosiaalista suojelua ja ympäristönsuojelua koskevia sääntöjä; korostaa, että uudessa kumppanuudessa etusijalle olisi asetettava pientuottajat ja -viljelijät sekä mikro- ja pk-yritysten kannalta suotuisan toimintaympäristön turvaaminen; vaatii lisäksi, että paikallista ja kansallista yksityistä sektoria kuullaan päätöksenteon aikana ohjelmasuunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheessa; |
| --- | --- |

16.

Tulevat AKT–EU-toimielimet

| 17. | kehottaa sisällyttämään yhteisen AKT–EU-neuvoston kokouksiin politiikkaa koskevia keskusteluja ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista, myös arkaluonteisista kysymyksistä, ja asettamaan tavoitteeksi yhteisten päätelmien hyväksymisen niistä; kehottaa asiaankuuluvien AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden ministeriöitä tehostamaan osallistumistaan ministeritasolla, jotta kokouksilla olisi tarvittava poliittinen legitimiteetti ja jotta kumppanuuden periaate saisi tarvittavaa näkyvyyttä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vaatii, että uuteen yhteistyösopimukseen sisällytetään vahva parlamentaarinen ulottuvuus yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen avulla, joka mahdollistaa avoimen demokraattisen ja kattavan parlamentaarisen vuoropuhelun, jossa käsitellään myös vaikeita ja arkaluonteisia aiheita, edistetään yhteisiä (alueellisia) poliittisia hankkeita, tarjotaan niille demokraattinen perusta sidosryhmien osallisuudella, valvotaan täytäntöönpanoelimen työskentelyä sekä kehitysyhteistyötä, edistetään demokratiaa ja ihmisoikeuksia ja myötävaikutetaan siten merkittävästi uuteen yhteistyökumppanuuteen samoista lähtökohdista; painottaa, että on tärkeää, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous osallistuu varhaisessa vaiheessa kaikkiin merkityksellisiin keskusteluihin, jotka koskevat AKT-maiden ja EU:n välistä kumppanuutta vuoden 2020 jälkeisenä aikana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen olisi varmistettava kaikkien poliittisten voimien asianmukainen demokraattinen ja oikeasuhteinen edustus ja osallistuminen keskusteluihin; kehottaa siksi kansallisia valtuuskuntia yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa sisällyttämään valtuuskuntiinsa kansalliseen poliittiseen kirjoonsa kuuluvia parlamenttiedustajia ja varmistamaan opposition osallistumisen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vaatii, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous mukautetaan uuteen alueelliseen rakenteeseen, jotta se voi keskittyä työssään alueellisilla foorumeilla kysymyksiin, joilla on alueellista merkitystä, ottaa vahvasti mukaan kansalliset ja alueelliset parlamentit ja pitää samalla säännöllisesti mutta harvemmin yhteisiä AKT–EU-kokouksia; kehottaa sisällyttämään kansalaisyhteiskunnan, paikallisviranomaisten ja yksityisen sektorin kanssa järjestettäviä kokouksia yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istuntoihin, jotta kehitetään ja laajennetaan keskustelua edustajakokouksen esityslistaan liittyvistä aiheista; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen puheenjohtajistoa kehittämään edustajakokouksen työohjelman strategisempaa suuntausta; kehottaa lisäämään yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen valiokuntien mietintöihin selvän viittauksen 17:ään kestävän kehityksen tavoitteeseen, jotta mahdollistetaan kunkin tavoitteen jatkuva seuranta; kehottaa yhdenmukaistamaan yhteisiä päätöslauselmia yleisellä AKT–EU-foorumilla kiireellisistä kansainvälisistä aiheista, kestävän kehityksen tavoitteita koskevista viivästyksistä ja ihmisoikeusloukkauksista sekä yhdenmukaistamaan alueellisten tai muiden vastaavien kokousten päätöslauselmia ajankohtaisista aiheista ja kysymyksistä, jotka ovat kiireellisiä ja koskevat jonkin alueen tai tietyn yksittäisen ryhmän erityistä etua; muistuttaa tässä yhteydessä korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa siitä, että on politiikan kannalta tärkeää, että neuvosto osallistuu ministeritasolla yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istuntoihin; kehottaa kutsumaan AKT-maiden ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajat yhteisen neuvoston kokouksiin, jotta varmistetaan tuloksellinen ja vastavuoroinen tietovirta ja parannetaan toimielinten välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa toteuttamaan lisätoimia, joilla tehostetaan yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen harjoittamaa kehitystä koskevan ohjelmasuunnittelun valvontaa ottaen huomioon kehitysyhteistyön tuloksellisuutta koskevat periaatteet ja tällaisen valvonnan seurantaa; kehottaa komissiota ja hallituksia edistämään kansallisten parlamenttien, paikallisten ja alueellisten viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, yksityisen sektorin ja maastamuuttajayhteisöjen osallistumista kaikkiin kehitystä koskevan ohjelmasuunnittelun etu- ja jälkikäteen toteutettavan valvonnan vaiheisiin ja toimittamaan kaikki saatavissa olevat tiedot hyvissä ajoin ja avoimesti kansallisille parlamenteille auttaakseen niitä demokraattisen valvonnan harjoittamisessa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että EU:n ja AKT-maiden kumppanuudessa olisi pyrittävä ottamaan mukaan muita globaaleja kumppaneita (kuten Afrikan unioni ja YK) sekä muita kansainvälisiä toimijoita aina, kun se on mahdollista, ja pyrittävä tehostamaan koordinointia ja yhteistyötä ilman päällekkäistä työtä tai päällekkäisiä tehtäviä, jotta voidaan selvitä sotien, sisäisten konfliktien, levottomuuden, haurauden ja siirtymävaiheen haasteista; |
| --- | --- |

23.

Tuleva rahoitus

| 24. | on vakuuttunut, että Cotonoun sopimuksen voimassaolon päättyminen samaan aikaan unionin monivuotisen rahoituskehyksen kanssa tarjoaa tilaisuuden päättää viimeinkin Euroopan kehitysrahaston sisällyttämisestä unionin talousarvioon, jotta voidaan lisätä EU:n kehitysrahoituksen vaikuttavuutta ja tehokkuutta, avoimuutta, demokraattista valvontaa, näkyvyyttä ja johdonmukaisuutta; tähdentää kuitenkin, että EKR:n sisällyttämiselle unionin talousarvioon olisi asetettava ehdoksi i) kehitysvarojen taattu turvaaminen siten, että säilytetään kehitysmaille tarkoitetun rahoituksen taso, ja ii) pysyvän ja erillisen ratkaisun löytäminen EU:n rahoittamia kehitysyhteistyöhön liittyviä ja sen kanssa johdonmukaisia turvallisuutta koskevia menoja varten; painottaa, että unionin talousarvioon sisällytettynäkin EKR:ssä olisi oltava EU:n kehitysyhteistyöhön mukautettuja vertailuarvoja; kehottaa kumpaakin osapuolta uudistamaan rahoitusvälineitä ja edistämään yleistä ja alakohtaista budjettitukea mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | huomauttaa, että unionin talousarvioon kuuluu jo tietyille kumppaneille kohdennettuja rahoitusvälineitä ja että EKR:n budjetointi voidaan järjestää niin, että se heijastaa ja edistää AKT-maiden ja EU:n erityissuhdetta kestävän kehityksen edistämiseksi; kehottaa komissiota esittämään mainituista asioista etenemissuunnitelman ennen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen edellyttämiä ehdotuksia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että AKT-maiden ja EU:n suhteiden on oltava tulevaisuudessa luonteeltaan poliittisia esimerkiksi siten, että pyritään toteuttamaan erilaisilla kansainvälisillä foorumeilla yhteisiä poliittisia hankkeita, eivätkä ne saisi perustua pääasiassa avunantajan ja avunsaajan suhteeseen; korostaa näin ollen, että EU:n kehitysavun periaatteita on sovellettava yhdenvertaisesti kaikkiin kehitysmaihin ja että kehittyneiden AKT-maiden on sen vuoksi vähitellen lakattava vastaanottamasta EU:n kehitysapua samoin ehdoin kuin AKT-maihin kuulumattomien maiden; katsoo, että AKT-maiden suurempi omarahoitusosuus olisi niiden AKT-maiden tavoitteiden mukainen, jotka koskevat niiden asemaa itsenäisenä toimijana, ja korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää sisällyttää uuteen sopimukseen AKT-maiden valmiuksia lujittavia välineitä, jotta ne voivat rahoittaa elintärkeitä talouden aloja; pyytää osapuolia kaksinkertaistamaan ponnistuksensa vahvistaakseen AKT-maiden valmiuksia ottaa käyttöön ja käyttää kansallisia resursseja erityisesti vahvistamalla verojärjestelmiä, luonnonvarojen hyvää hoitoa, teollistamista sekä raaka-aineiden jalostusta paikallisille, alueellisille ja kansainvälisille markkinoille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että yhdestoista EKR on pääasiallinen rahoituksen lähde Afrikan rauhanrahastolle siitä huolimatta, että tämän oli tarkoitus olla väliaikainen ratkaisu, kun rahasto perustettiin vuonna 2003; vaatii perustamaan erillisen välineen kehitysyhteistyöhön liittyvien turvallisuutta koskevien menojen rahoitusta varten; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille 7. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagendaan perustuva uusi kumppanuuskehys kolmansien maiden kanssa”; huomauttaa, että EU:n talousarvio ja EKR:n osuus kahdeksan miljardin euron paketista koostuvat yksinomaan jo suunnitellusta avusta; kehottaa olemaan vaarantamatta edunsaajien kehitysapua ja rahoittamaan muuttoliikkeeseen liittyviä aloitteita uusilla määrärahoilla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa ottamaan käyttöön kaikkia merentakaisia maita ja alueita koskevan välineen, joka vastaisi niiden erityisasemaa niiden eurooppalaiseen perheeseen kuulumisen vuoksi; kehottaa tiivistämään AKT-maiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden välistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää osallistavaa ja kestävää kehitystä niiden omilla alueilla ja jotta merentakaiset maat ja alueet voivat paremmin yhdentyä alueelliseen ympäristöönsä; |
| --- | --- |

29.

Kauppaa koskeva ulottuvuus: talouskumppanuussopimukset

| 30. | muistuttaa, että talouskumppanuussopimukset muodostavat alueellisen yhteistyön perustan ja että niiden on oltava kehityksen ja alueellisen yhdentymisen välineitä; korostaa siksi oikeudellisesti sitovien, kestävyyttä edistävien (ihmisoikeuksia sekä sosiaalisia normeja ja ympäristönormeja koskevien) määräysten merkitystä ja painottaa, että on tärkeää luoda tehokkaita seurantajärjestelmiä, joihin osallistuu useita kansalaisyhteiskunnan toimijoita, jotta voidaan määrittää ja estää kaupan vapauttamisesta johtuvat mahdolliset kielteiset vaikutukset; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa tekemään Cotonoun sopimuksen jälkeisestä sopimuksesta poliittisen puitesopimuksen, jossa asetetaan talouskumppanuussopimuksia koskevia sitovia vähimmäisvaatimuksia, jotta voidaan varmistaa jatkuvuus talouskumppanuussopimusten kytköksillä nykyisen Cotonoun sopimuksen hyvää hallintoa, ihmisoikeuksien kunnioittamista myös heikoimmassa asemassa olevien ihmisten keskuudessa sekä sosiaalisten normien ja ympäristönormien kunnioittamista koskevien kestävän kehityksen määräysten kanssa, ja toteaa, että se tarjoaisi asianmukaiset puitteet kestävälle kehitykselle ja politiikan johdonmukaisuudelle; kehottaa käynnistämään talouskumppanuussopimuksen vaikutuksia koskevan yhteisen parlamentaarisen valvonta- ja seurantaprosessin sekä ottamaan käyttöön jäsennellyt kansalaisyhteiskunnan seurantamekanismit; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, AKT-ministerineuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen puheenjohtajistolle. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/03_01/pdf/mn3012634_en.pdf

(2)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf

(3)  EUVL C 310, 25.8.2016, s. 19.

(4)  EUVL C 65, 19.2.2016, s. 257.

(5)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 120.

(6)  EUVL C 103 E, 29.4.2004, s. 833.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/101905en.pdf

(8)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

(9)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0336.

(11)  http://www.acp.int/content/acp-eu-stand-together-post-2015-development-agenda

(12)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Sipopo_Declaration.pdf

(13)  YK:n yleiskokouksen päätöslauselma A/RES/69/313.

(14)  YK:n yleiskokouksen päätöslauselma A/RES/70/1.

---

Keskiviikko 5. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/10

---

P8_TA(2016)0375

Maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevat globaalit tavoitteet ja unionin sitoumukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. lokakuuta 2016 maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevien globaalien tavoitteiden ja unionin sitoumusten saavuttamisen edellyttämistä seuraavista toimista (2016/2705(RSP))

(2018/C 215/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 25 artiklan, jossa todetaan, että oikeus ravintoon on osa oikeutta riittävään elintasoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 25 artiklan, jossa todetaan, että oikeus ravintoon on osa oikeutta riittävään elintasoon,

| — | ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja erityisesti sen 11 artiklan, jossa tunnustetaan oikeus tyydyttävään elintasoon, joka käsittää riittävän ravinnon, sekä perusoikeus olla vapaa nälästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja erityisesti sen 11 artiklan, jossa tunnustetaan oikeus tyydyttävään elintasoon, joka käsittää riittävän ravinnon, sekä perusoikeus olla vapaa nälästä,

| — | ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuonna 2008 hyväksytyn valinnaisen lisäpöytäkirjan, jossa oikeudesta ravintoon tehdään tuomioistuinten toimivaltaan kuuluva oikeus kansainvälisellä tasolla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuonna 2008 hyväksytyn valinnaisen lisäpöytäkirjan, jossa oikeudesta ravintoon tehdään tuomioistuinten toimivaltaan kuuluva oikeus kansainvälisellä tasolla,

| — | ottaa huomioon maailman elintarviketurvaa koskevan Rooman julistuksen, joka hyväksyttiin YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) järjestämässä maailman elintarvikehuippukokouksessa Roomassa vuonna 1996, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailman elintarviketurvaa koskevan Rooman julistuksen, joka hyväksyttiin YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) järjestämässä maailman elintarvikehuippukokouksessa Roomassa vuonna 1996,

| — | ottaa huomioon FAO:n vuonna 2004 hyväksymät oikeutta ravintoon koskevat suuntaviivat, joissa valtioille annetaan ohjeita siitä, miten ne panevat täytäntöön oikeutta ravintoon koskevat velvoitteensa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n vuonna 2004 hyväksymät oikeutta ravintoon koskevat suuntaviivat, joissa valtioille annetaan ohjeita siitä, miten ne panevat täytäntöön oikeutta ravintoon koskevat velvoitteensa,

| — | ottaa huomioon FAO:n vuonna 2011 julkaistun tutkimuksen ”Global food losses and food waste”, jossa annetaan tarkat tiedot joka vuosi hukkaan menevän ja haaskatun ruoan määrästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAO:n vuonna 2011 julkaistun tutkimuksen ”Global food losses and food waste”, jossa annetaan tarkat tiedot joka vuosi hukkaan menevän ja haaskatun ruoan määrästä,

| — | ottaa huomioon 19.–21. marraskuuta 2014 Roomassa pidetyn toisen kansainvälisen ravitsemuskonferenssin ja sen päätösasiakirjat, eli ravitsemusta koskevan Rooman julistuksen sekä elintarviketurvaa ja ravitsemusta pitkittyneissä kriiseissä koskevan toimintakehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19.–21. marraskuuta 2014 Roomassa pidetyn toisen kansainvälisen ravitsemuskonferenssin ja sen päätösasiakirjat, eli ravitsemusta koskevan Rooman julistuksen sekä elintarviketurvaa ja ravitsemusta pitkittyneissä kriiseissä koskevan toimintakehyksen,

| — | ottaa huomioon G8-maiden vuonna 2009 hyväksymän Aquilan elintarviketurva-aloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G8-maiden vuonna 2009 hyväksymän Aquilan elintarviketurva-aloitteen,

| — | ottaa huomioon Scaling Up Nutrition (SUN) -etenemissuunnitelman, jonka tavoitteena on hyödyntää kansainvälisten sidosryhmien voimavarat ja valmiudet tukea kansallisten hallitusten johtamia aloitteita ja ensisijaisia tavoitteita aliravitsemuksen torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Scaling Up Nutrition (SUN) -etenemissuunnitelman, jonka tavoitteena on hyödyntää kansainvälisten sidosryhmien voimavarat ja valmiudet tukea kansallisten hallitusten johtamia aloitteita ja ensisijaisia tavoitteita aliravitsemuksen torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon Maailman terveyskokouksen (WHA) vuonna 2012 hyväksymän päätöslauselman 65.6, jonka aiheena on äitien, imeväisten ja pikkulasten ravitsemusta koskeva kattava toimeenpanosuunnitelma, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveyskokouksen (WHA) vuonna 2012 hyväksymän päätöslauselman 65.6, jonka aiheena on äitien, imeväisten ja pikkulasten ravitsemusta koskeva kattava toimeenpanosuunnitelma,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Rio+20-konferenssissa käynnistämän Zero Hunger Challenge -aloitteen, jossa kehotetaan hallituksia, kansalaisyhteiskuntaa, uskonnollisia yhteisöjä, yksityistä sektoria ja tutkimuslaitoksia tekemään yhteistyötä nälän sekä aliravitsemuksen pahimpien muotojen poistamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Rio+20-konferenssissa käynnistämän Zero Hunger Challenge -aloitteen, jossa kehotetaan hallituksia, kansalaisyhteiskuntaa, uskonnollisia yhteisöjä, yksityistä sektoria ja tutkimuslaitoksia tekemään yhteistyötä nälän sekä aliravitsemuksen pahimpien muotojen poistamiseksi,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 1. huhtikuuta 2016 antaman päätöslauselman nro A/RES/70/259 ravitsemusta koskevan toiminnan vuosikymmenestä (UN Decade of Action on Nutrition) (2016–2025), jonka tarkoituksena on käynnistää tehostettuja toimia nälän ja aliravitsemuksen poistamiseksi maailmasta ja varmistaa entistä terveellisemmän ja kestävämmän ravinnon yleinen saatavuus kaikille ihmisille – riippumatta siitä ketä he ovat ja missä he asuvat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 1. huhtikuuta 2016 antaman päätöslauselman nro A/RES/70/259 ravitsemusta koskevan toiminnan vuosikymmenestä (UN Decade of Action on Nutrition) (2016–2025), jonka tarkoituksena on käynnistää tehostettuja toimia nälän ja aliravitsemuksen poistamiseksi maailmasta ja varmistaa entistä terveellisemmän ja kestävämmän ravinnon yleinen saatavuus kaikille ihmisille – riippumatta siitä ketä he ovat ja missä he asuvat,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 antaman päätöslauselman A/RES/70/1 kestävästä kehityksestä (Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 antaman päätöslauselman A/RES/70/1 kestävästä kehityksestä (Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development),

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, niiden toisiinsa kytkeytyneen ja integroituneen luonteen ja erityisesti tavoitteen 1 (poistetaan köyhyys kaikissa muodoissaan kaikkialta), tavoitteen 2 (poistetaan nälkä, saavutetaan elintarviketurva, parannetaan ravitsemusta ja edistetään kestävää maataloutta) ja tavoitteen 12 (varmistetaan, että kulutus- ja tuotantomallit ovat kestävyysajattelun mukaisia), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, niiden toisiinsa kytkeytyneen ja integroituneen luonteen ja erityisesti tavoitteen 1 (poistetaan köyhyys kaikissa muodoissaan kaikkialta), tavoitteen 2 (poistetaan nälkä, saavutetaan elintarviketurva, parannetaan ravitsemusta ja edistetään kestävää maataloutta) ja tavoitteen 12 (varmistetaan, että kulutus- ja tuotantomallit ovat kestävyysajattelun mukaisia),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 hyväksytyn tehokasta kehitysyhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden (1) ja etenkin sen 32 kohdan, jossa mainitaan tarve tunnustaa yksityisen sektorin keskeinen rooli innovoinnin edistämisessä, vaurauden, tulojen ja työpaikkojen luomisessa, kotimaisten resurssien käyttöönotossa ja siten köyhyyden poistamisen edistämisessä (tavoite 1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 hyväksytyn tehokasta kehitysyhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden (1) ja etenkin sen 32 kohdan, jossa mainitaan tarve tunnustaa yksityisen sektorin keskeinen rooli innovoinnin edistämisessä, vaurauden, tulojen ja työpaikkojen luomisessa, kotimaisten resurssien käyttöönotossa ja siten köyhyyden poistamisen edistämisessä (tavoite 1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan, jossa vahvistetaan, että EU:n ulkoisen toiminnan on edistettävä kestävän kehityksen tavoitteita, ihmisoikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan, jossa vahvistetaan, että EU:n ulkoisen toiminnan on edistettävä kestävän kehityksen tavoitteita, ihmisoikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan, jonka mukaan ”unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan, jonka mukaan ”unioni ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteet toteuttaessaan muita sellaisia politiikkoja, jotka voivat vaikuttaa kehitysmaihin”,

| — | ottaa huomioon elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen, jonka Euroopan unioni ratifioi 13. marraskuuta 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen, jonka Euroopan unioni ratifioi 13. marraskuuta 2013,

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2013 kasvua edistävää ravitsemusta koskevassa huippukokouksessa Lontoossa hyväksytyn Global Nutrition for Growth -sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2013 kasvua edistävää ravitsemusta koskevassa huippukokouksessa Lontoossa hyväksytyn Global Nutrition for Growth -sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon aiheesta ”EU:n lähestymistapa: selviytymiskyvyn kehittäminen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon aiheesta ”EU:n lähestymistapa: selviytymiskyvyn kehittäminen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia” (COM(2012)0586),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Ulkomaanavulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” (COM(2013)0141) ja 28. toukokuuta 2013 esitetyt neuvoston päätelmät elintarvike- ja ravitsemusturvasta ulkoisessa avussa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Ulkomaanavulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” (COM(2013)0141) ja 28. toukokuuta 2013 esitetyt neuvoston päätelmät elintarvike- ja ravitsemusturvasta ulkoisessa avussa,

| — | ottaa huomioon vuonna 2014 hyväksytyn ravitsemusta koskevan komission toimintasuunnitelman, jossa sitoudutaan vähentämään hidastuneesta kasvusta kärsivien alle viisivuotiaiden lasten määrää seitsemällä miljoonalla vuoteen 2025 mennessä (SWD(2014)0234), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2014 hyväksytyn ravitsemusta koskevan komission toimintasuunnitelman, jossa sitoudutaan vähentämään hidastuneesta kasvusta kärsivien alle viisivuotiaiden lasten määrää seitsemällä miljoonalla vuoteen 2025 mennessä (SWD(2014)0234),

| — | ottaa huomioon komission ravitsemusta koskevaa toimintasuunnitelmaa käsittelevän ensimmäisen edistymiskertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ravitsemusta koskevaa toimintasuunnitelmaa käsittelevän ensimmäisen edistymiskertomuksen,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2014 hyväksytyn komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”EU:n elintarvike- ja ravitsemusturvapolitiikkaa koskevien sitoumusten täytäntöönpano: ensimmäinen kaksivuotiskertomus” (COM(2014)0712), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2014 hyväksytyn komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”EU:n elintarvike- ja ravitsemusturvapolitiikkaa koskevien sitoumusten täytäntöönpano: ensimmäinen kaksivuotiskertomus” (COM(2014)0712),

| — | ottaa huomioon unionin, FAO:n ja Maailman ruokaohjelman (WFP) maaliskuussa 2016 julkaistun yhteisen kokonaisarvioinnin, jossa esitetään globaali analyysi elintarvike- ja ravitsemusturvan tilanteesta elintarvikekriisikeskittymissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin, FAO:n ja Maailman ruokaohjelman (WFP) maaliskuussa 2016 julkaistun yhteisen kokonaisarvioinnin, jossa esitetään globaali analyysi elintarvike- ja ravitsemusturvan tilanteesta elintarvikekriisikeskittymissä,

| — | ottaa huomioon Maailman ruokaturvakomitean 11. toukokuuta 2012 hyväksymät maanomistuksen, kalastuksen ja metsien vastuullista hallinnointia kansallisen elintarviketurvan yhteydessä koskevat vapaaehtoiset suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman ruokaturvakomitean 11. toukokuuta 2012 hyväksymät maanomistuksen, kalastuksen ja metsien vastuullista hallinnointia kansallisen elintarviketurvan yhteydessä koskevat vapaaehtoiset suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon elintarviketurvaa ja ravitsemusta pitkittyneissä kriiseissä koskevan toimintakehyksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarviketurvaa ja ravitsemusta pitkittyneissä kriiseissä koskevan toimintakehyksen (2),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta kumppanuudesta elintarviketurvan ja ravitsemuksen parantamiseksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta kumppanuudesta elintarviketurvan ja ravitsemuksen parantamiseksi (3),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n poliittisesta toimintakehyksestä kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n poliittisesta toimintakehyksestä kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista (4),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman lasten aliravitsemuksesta ja virheravitsemuksesta kehitysmaissa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman lasten aliravitsemuksesta ja virheravitsemuksesta kehitysmaissa (5),

| — | ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Milanon maailmannäyttely 2015: Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Milanon maailmannäyttely 2015: Planeetalle ravintoa, elämälle energiaa” (6),

| — | ottaa huomioon Milanossa 15. lokakuuta 2015 allekirjoitetun elintarvikepolitiikkaa koskevan kaupunkien sopimuksen (7), jonka allekirjoitti 113 maailman kaupunkia ja joka luovutettiin YK:n pääsihteerille Ban Ki-moonille, ja toteaa, että sopimus on osoitus kaupunkien keskeisestä roolista elintarvikepolitiikan laatimisessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Milanossa 15. lokakuuta 2015 allekirjoitetun elintarvikepolitiikkaa koskevan kaupunkien sopimuksen (7), jonka allekirjoitti 113 maailman kaupunkia ja joka luovutettiin YK:n pääsihteerille Ban Ki-moonille, ja toteaa, että sopimus on osoitus kaupunkien keskeisestä roolista elintarvikepolitiikan laatimisessa,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevien globaalien tavoitteiden ja unionin sitoumusten saavuttamista edesauttavista toimista (O-000099/2016 – B8-0717/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevien globaalien tavoitteiden ja unionin sitoumusten saavuttamista edesauttavista toimista (O-000099/2016 – B8-0717/2016),

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteella 2 ja siihen liittyvillä tavoitteilla pyritään poistamaan nälkä ja aliravitsemus vuoteen 2030 mennessä etenkin lisäämällä pientilojen mahdollisuuksia ja tuottavuutta sekä toteuttamalla ympäristöä säästäviä ja ilmastonmuutosta kestäviä maatalous- ja elintarvikejärjestelmiä, joilla voidaan ruokkia vuodelle 2030 ennakoitu 8,5 miljardin väestömäärä ja suojella samalla biologista monimuotoisuutta ja ympäristöä sekä pientilojen etuja ja hyvinvointia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kestävän kehityksen tavoitteella 2 ja siihen liittyvillä tavoitteilla pyritään poistamaan nälkä ja aliravitsemus vuoteen 2030 mennessä etenkin lisäämällä pientilojen mahdollisuuksia ja tuottavuutta sekä toteuttamalla ympäristöä säästäviä ja ilmastonmuutosta kestäviä maatalous- ja elintarvikejärjestelmiä, joilla voidaan ruokkia vuodelle 2030 ennakoitu 8,5 miljardin väestömäärä ja suojella samalla biologista monimuotoisuutta ja ympäristöä sekä pientilojen etuja ja hyvinvointia;

| B. | ottaa huomioon, että pienviljelijät ovat investointiensa ja tuotantonsa ansiosta suurin yksityisen sektorin toimija maatalouden, elintarviketurvan ja ravitsemuksen aloilla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että pienviljelijät ovat investointiensa ja tuotantonsa ansiosta suurin yksityisen sektorin toimija maatalouden, elintarviketurvan ja ravitsemuksen aloilla;

| C. | toteaa, että ihmisten oikeus ravintoon voidaan saavuttaa täysimääräisesti ainoastaan, jos köyhyyttä ja eriarvoisuutta vähennetään rajusti, tasa-arvoisuus taataan ja häiriönsietokykyä tehostetaan etenkin perustamalla oikeuksiin perustuvia sosiaalisia turvaverkkoja ja varmistamalla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien täysipainoinen osallistuminen sekä turvaamalla maan saatavuus ja hallinta sekä luonnonvarojen ja muun tuottavan omaisuuden hallinnointi pientiloille ja paimentolaisyhteisöille; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ihmisten oikeus ravintoon voidaan saavuttaa täysimääräisesti ainoastaan, jos köyhyyttä ja eriarvoisuutta vähennetään rajusti, tasa-arvoisuus taataan ja häiriönsietokykyä tehostetaan etenkin perustamalla oikeuksiin perustuvia sosiaalisia turvaverkkoja ja varmistamalla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien täysipainoinen osallistuminen sekä turvaamalla maan saatavuus ja hallinta sekä luonnonvarojen ja muun tuottavan omaisuuden hallinnointi pientiloille ja paimentolaisyhteisöille;

| D. | toteaa, että teollinen maataloustuotanto on aiheuttanut kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymistä, yhden lajin viljelyn leviämistä ja siten maatalouden biologisen monimuotoisuuden merkittävää vähenemistä ja kiihtyvää maaperän eroosiota, samalla kun perhe- ja pientilalliset ovat osoittaneet kykynsä tuottaa monipuolinen valikoima tuotteita ja lisätä elintarviketuotantoa kestävästi agroekologisten käytäntöjen avulla; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että teollinen maataloustuotanto on aiheuttanut kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymistä, yhden lajin viljelyn leviämistä ja siten maatalouden biologisen monimuotoisuuden merkittävää vähenemistä ja kiihtyvää maaperän eroosiota, samalla kun perhe- ja pientilalliset ovat osoittaneet kykynsä tuottaa monipuolinen valikoima tuotteita ja lisätä elintarviketuotantoa kestävästi agroekologisten käytäntöjen avulla;

| E. | ottaa huomioon, että aliravitsemuksen vähentämisessä on edistytty mutta se on yhä liian hidasta ja epäyhtenäistä ja että tällä hetkellä 795 miljoonaa ihmistä maailmassa ei saa riittävästi ruokaa voidakseen elää ihmisarvoisella tavalla ja aktiivisesti; toteaa, että yksi kolmesta ihmisestä on tavalla tai toisella aliravittu; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että aliravitsemuksen vähentämisessä on edistytty mutta se on yhä liian hidasta ja epäyhtenäistä ja että tällä hetkellä 795 miljoonaa ihmistä maailmassa ei saa riittävästi ruokaa voidakseen elää ihmisarvoisella tavalla ja aktiivisesti; toteaa, että yksi kolmesta ihmisestä on tavalla tai toisella aliravittu;

| F. | toteaa, että Maailman terveyskokous hyväksyi vuonna 2012 kuusi maailmanlaajuista ravitsemustavoitetta, jotka halutaan saavuttaa vuoteen 2025 mennessä, eli 40 prosentin vähennys kasvun hidastumisesta kärsivien alle viisivuotiaiden lasten määrään, 50 prosentin vähennys hedelmällisessä iässä olevien naisten anemiatapauksiin, 30 prosentin vähennys alipainoisina syntyneiden lasten määrään, lasten ylipainon lisääntymisen ehkäisy, imetyksen lisääminen ainoana ravintona ensimmäisen kuuden kuukauden aikana vähintään 50 prosentilla ja lasten riutumistapausten vähentäminen alle 5 prosenttiin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Maailman terveyskokous hyväksyi vuonna 2012 kuusi maailmanlaajuista ravitsemustavoitetta, jotka halutaan saavuttaa vuoteen 2025 mennessä, eli 40 prosentin vähennys kasvun hidastumisesta kärsivien alle viisivuotiaiden lasten määrään, 50 prosentin vähennys hedelmällisessä iässä olevien naisten anemiatapauksiin, 30 prosentin vähennys alipainoisina syntyneiden lasten määrään, lasten ylipainon lisääntymisen ehkäisy, imetyksen lisääminen ainoana ravintona ensimmäisen kuuden kuukauden aikana vähintään 50 prosentilla ja lasten riutumistapausten vähentäminen alle 5 prosenttiin;

| G. | toteaa, että imetys on kaikkein luonnollisin ja paras ruokintatapa vastasyntyneille vauvoille ja pienille lapsille erityisesti kehitysmaissa, mutta tietämättömyys käytännöstä ja kulttuurilliset esteet johtavat yhä siihen, että riittävän monia vauvoja ei imetetä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että imetys on kaikkein luonnollisin ja paras ruokintatapa vastasyntyneille vauvoille ja pienille lapsille erityisesti kehitysmaissa, mutta tietämättömyys käytännöstä ja kulttuurilliset esteet johtavat yhä siihen, että riittävän monia vauvoja ei imetetä;

| H. | toteaa, että unioni sitoutui vuonna 2013 pidetyssä kasvua edistävää ravitsemusta koskevassa huippukokouksessa vähentämään hidastuneesta kasvusta kärsivien lasten määrää vähintään seitsemällä miljoonalla vuoteen 2025 mennessä ja lupasi 3,5 miljardia euroa kaudella 2014–2020 tämän tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että unioni sitoutui vuonna 2013 pidetyssä kasvua edistävää ravitsemusta koskevassa huippukokouksessa vähentämään hidastuneesta kasvusta kärsivien lasten määrää vähintään seitsemällä miljoonalla vuoteen 2025 mennessä ja lupasi 3,5 miljardia euroa kaudella 2014–2020 tämän tavoitteen saavuttamiseksi;

| I. | toteaa, että jos lapsi saa liian vähän ravinteikasta ravintoa elämänsä tuhannen ensimmäisen päivän aikana, sillä on merkittäviä terveydellisiä, sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia, ja että yksi kuudesta lapsesta maailmassa on alipainoinen, 41 miljoonaa alle viisivuotiasta lasta on ylipainoisia tai vakavasti ylipainoisia ja aliravitsemus on syynä noin 45 prosentissa alle viisivuotiaiden lasten kuolemantapauksista, mikä tarkoittaa noin kolmen miljoonan nuoren elämän tarpeetonta katkeamista vuosittain; toteaa, että kroonisesta aliravitsemuksesta kärsii noin 161 miljoonaa lasta maailmassa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että jos lapsi saa liian vähän ravinteikasta ravintoa elämänsä tuhannen ensimmäisen päivän aikana, sillä on merkittäviä terveydellisiä, sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia, ja että yksi kuudesta lapsesta maailmassa on alipainoinen, 41 miljoonaa alle viisivuotiasta lasta on ylipainoisia tai vakavasti ylipainoisia ja aliravitsemus on syynä noin 45 prosentissa alle viisivuotiaiden lasten kuolemantapauksista, mikä tarkoittaa noin kolmen miljoonan nuoren elämän tarpeetonta katkeamista vuosittain; toteaa, että kroonisesta aliravitsemuksesta kärsii noin 161 miljoonaa lasta maailmassa;

| J. | toteaa, että naiset ovat haavoittuvampia ravintoaineiden puutteen suhteen ja siitä on useita vakavia seurauksia, muun muassa se, että heidän tuottavuutensa ja kykynsä huolehtia perheestään heikkenee, mikä jatkaa aliravitsemuksen kierrettä seuraavaan sukupolveen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että naiset ovat haavoittuvampia ravintoaineiden puutteen suhteen ja siitä on useita vakavia seurauksia, muun muassa se, että heidän tuottavuutensa ja kykynsä huolehtia perheestään heikkenee, mikä jatkaa aliravitsemuksen kierrettä seuraavaan sukupolveen;

| K. | toteaa, että maailman väkiluvun odotetaan nousevan 8,5 miljardiin vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että maailman väkiluvun odotetaan nousevan 8,5 miljardiin vuoteen 2030 mennessä;

| L. | katsoo, että tehokkaat keinot maananastuksen torjumiseksi, myös konkreettiset mahdollisuudet maan käyttö- ja hallintaoikeuden varmuuden takaamiseksi, ovat olennaisen tärkeitä maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevien globaalien tavoitteiden ja unionin sitoumusten saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että tehokkaat keinot maananastuksen torjumiseksi, myös konkreettiset mahdollisuudet maan käyttö- ja hallintaoikeuden varmuuden takaamiseksi, ovat olennaisen tärkeitä maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevien globaalien tavoitteiden ja unionin sitoumusten saavuttamiseksi;

| M. | toteaa, että aliravitsemus ja kehno ruokavalio ovat ylivoimaisesti suurimmat kokonaistautitaakan taustalla olevat riskitekijät; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että aliravitsemus ja kehno ruokavalio ovat ylivoimaisesti suurimmat kokonaistautitaakan taustalla olevat riskitekijät;

| N. | toteaa, että aliravitsemuksen torjuminen edellyttää viljelyn monipuolistamista suosivan kestävän maatalouspolitiikan kehittämistä, jotta voidaan tuottaa ravitsevaa ruokaa ja monipuolistaa ruokavaliota; toteaa näin ollen, että siementen valvonta, omistaminen ja edullisuus ovat ratkaisevan tärkeitä pientilallisten ja perheviljelijöiden selviytymiskyvylle elintarviketurvan kannalta; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että aliravitsemuksen torjuminen edellyttää viljelyn monipuolistamista suosivan kestävän maatalouspolitiikan kehittämistä, jotta voidaan tuottaa ravitsevaa ruokaa ja monipuolistaa ruokavaliota; toteaa näin ollen, että siementen valvonta, omistaminen ja edullisuus ovat ratkaisevan tärkeitä pientilallisten ja perheviljelijöiden selviytymiskyvylle elintarviketurvan kannalta;

| O. | toteaa, että ravintoa koskevan oikeuden toteutuminen riippuu muun muassa maan ja muiden tuotantoresurssien saatavuudesta; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että ravintoa koskevan oikeuden toteutuminen riippuu muun muassa maan ja muiden tuotantoresurssien saatavuudesta;

| P. | toteaa, että investointeja koskevilla kauppasopimuksilla voi olla haitallinen vaikutus elintarviketurvaan ja pahentaa aliravitsemusta, jos viljelysmaan vuokraamisen tai yksityisille sijoittajille myymisen seurauksena paikallinen väestö menettää toimeentulolleen välttämättömät mahdollisuutensa käyttää tuotantoresursseja tai elintarvikkeita viedään tai myydään suuria määriä kansainvälisille markkinoille ja vievästä isäntävaltiosta tehdään tällä tavoin entistä riippuvaisempi kansainvälisillä markkinoilla tapahtuvasta hyödykkeiden hintojen vaihtelusta tai entistä haavoittuvaisempi sille; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että investointeja koskevilla kauppasopimuksilla voi olla haitallinen vaikutus elintarviketurvaan ja pahentaa aliravitsemusta, jos viljelysmaan vuokraamisen tai yksityisille sijoittajille myymisen seurauksena paikallinen väestö menettää toimeentulolleen välttämättömät mahdollisuutensa käyttää tuotantoresursseja tai elintarvikkeita viedään tai myydään suuria määriä kansainvälisille markkinoille ja vievästä isäntävaltiosta tehdään tällä tavoin entistä riippuvaisempi kansainvälisillä markkinoilla tapahtuvasta hyödykkeiden hintojen vaihtelusta tai entistä haavoittuvaisempi sille;

| Q. | toteaa, että biopolttoaineiden tuotanto on synnyttänyt uusia paineita maailman elintarvikejärjestelmään aiheuttamalla kilpailua maasta ja vedestä; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että biopolttoaineiden tuotanto on synnyttänyt uusia paineita maailman elintarvikejärjestelmään aiheuttamalla kilpailua maasta ja vedestä;

| R. | toteaa, että kestämätön lihantuotanto vaikuttaa kielteisesti elintarviketurvaan; toteaa, että kolmannes maailman viljasta käytetään eläinten rehuksi ja että laidunmaiden ja ravintona käytettävien kasvien viljelyn laajentaminen on merkittävä syy metsäkatoon, erityisesti Etelä-Amerikassa (8); |
| --- | --- |

R.

toteaa, että kestämätön lihantuotanto vaikuttaa kielteisesti elintarviketurvaan; toteaa, että kolmannes maailman viljasta käytetään eläinten rehuksi ja että laidunmaiden ja ravintona käytettävien kasvien viljelyn laajentaminen on merkittävä syy metsäkatoon, erityisesti Etelä-Amerikassa (8);

| S. | ottaa huomioon, että 240 miljoonaa ihmistä 45:ssä alhaisen tulotason maassa ja/tai konflikteista kärsivässä maassa kärsii ruoka- ja vesipulasta ja 80 miljoonaa ruokakriisistä, mukaan luettuna 41,7 miljoonaa ihmistä vuonna 2016 El Niño -ilmiön takia, joka on voimakkain vuosikymmeniin; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että 240 miljoonaa ihmistä 45:ssä alhaisen tulotason maassa ja/tai konflikteista kärsivässä maassa kärsii ruoka- ja vesipulasta ja 80 miljoonaa ruokakriisistä, mukaan luettuna 41,7 miljoonaa ihmistä vuonna 2016 El Niño -ilmiön takia, joka on voimakkain vuosikymmeniin;

| T. | toteaa, että Unicefin mukaan joka päivä 2 000 alle viisivuotiasta lasta kuolee saastuneen veden aiheuttamiin tauteihin ja että maailman sairaaloiden vuodepaikoista puolet on sellaisten potilaiden käytössä, jotka kärsivät huonolaatuisen juomaveden aiheuttamista taudeista; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että Unicefin mukaan joka päivä 2 000 alle viisivuotiasta lasta kuolee saastuneen veden aiheuttamiin tauteihin ja että maailman sairaaloiden vuodepaikoista puolet on sellaisten potilaiden käytössä, jotka kärsivät huonolaatuisen juomaveden aiheuttamista taudeista;

| U. | ottaa huomioon, että vuonna 2050 maailman asukkaista 70 prosenttia elää suurkaupungeissa ja on yhä tärkeämpää löytää ravintokysymykseen sekä globaali että paikallinen vastaus; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että vuonna 2050 maailman asukkaista 70 prosenttia elää suurkaupungeissa ja on yhä tärkeämpää löytää ravintokysymykseen sekä globaali että paikallinen vastaus;

| V. | ottaa huomioon, että ravitsemusturva on kestävän ja osallistavan kasvun ratkaiseva edellytys, sillä aliravitsemuksesta aiheutuvien taloudellisten tappioiden suuruus voi olla kymmenen prosenttia BKT:sta vuosittain, ja että FAO:n vuoden 2015 maailmanlaajuisen ravitsemusraportin mukaan jokainen Scaling Up Nutrition -toimiin käytetty dollari tuottaa 16 dollaria; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että ravitsemusturva on kestävän ja osallistavan kasvun ratkaiseva edellytys, sillä aliravitsemuksesta aiheutuvien taloudellisten tappioiden suuruus voi olla kymmenen prosenttia BKT:sta vuosittain, ja että FAO:n vuoden 2015 maailmanlaajuisen ravitsemusraportin mukaan jokainen Scaling Up Nutrition -toimiin käytetty dollari tuottaa 16 dollaria;

| W. | toteaa, että siementen yksityistäminen immateriaalioikeuksia koskevilla lausekkeilla sekä muuntogeeniset organismit uhkaavat maiden elintarvikeomavaraisuutta; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että siementen yksityistäminen immateriaalioikeuksia koskevilla lausekkeilla sekä muuntogeeniset organismit uhkaavat maiden elintarvikeomavaraisuutta;

| 1. | muistuttaa, että globaalien, kansallisten, paikallisten sekä valtiotason, valtiosta riippumattomien ja yksityisten toimijoiden, mukaan lukien tieteelliset ja teolliset tutkimuselimet, sekä lahjoittajien, on tärkeää toteuttaa aidosti koordinoituja ja nopeita toimia aliravitsemuksen hoitamiseksi, jotta voidaan saavuttaa vuoden 2030 toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteen 2 päämääränä oleva nälän poistaminen; kehottaa kansainvälistä yhteisöä, EU:ta ja kehitysmaita pidättäytymään laatimasta ravitsemusstrategioita, jotka perustuvat pelkästään nautittuun kalorimäärään ja lääkärin määräämiin hoitokeinoihin (kuten ravintotabletteihin) ja puuttumaan sen sijaan nälän ja aliravitsemuksen perussyihin; korostaa tässä yhteydessä maatalouden, ruokavalion ja terveyden välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että kehitysmaissa lapset, joita äidit ovat imettäneet, kuolevat 15 kertaa epätodennäköisemmin keuhkokuumeeseen ja 11 kertaa epätodennäköisemmin ripuliin kuin lapset, joita ei ole imetetty; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota, neuvostoa, jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä sekä kehitysmaiden hallituksia ottamaan viipymättä käyttöön pitkän aikavälin investointeja elintarvike- ja ravitsemusturvaan ja kestävään maatalouteen sekä tehostamaan elintarviketurvaa ja ravitsemusta parantamalla hallinnointia ja vastuuvelvollisuutta systeemisillä elintarvike- ja ravitsemuspoliitikoilla, jotka perustuvat oikeuksiin ja ottavat huomioon sukupuolinäkökulman samoin kuin investoinnit kestävään maatalouteen, maankäyttöön ja maan saantiin, vesi- ja jätevesihuoltoon sekä hygieniaan ja osallistavien, tukioikeusperusteisten sosiaalisten turvaverkkojen perustamiseen ja laajentamiseen sekä kiinnittämään erityistä huomiota kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa tarvetta puuttua systeemisiin ongelmiin, jotka aiheuttavat huonoa ravinnonsaantia kaikissa muodoissaan; panee huolestuneena merkille, että aikaisempi vientivetoisen maatalouden tukeminen tapahtui sellaisten perhetilojen kustannuksella, jotka tuottivat ravintona käytettäviä viljelykasveja paikalliseen kulutukseen; katsoo, että paikalliseen elintarviketuotantoon kohdistuvat investoinnit, jotka keskittyvät erityisesti pienimuotoisiin elintarviketuottajiin ja agroekologisiin käytäntöihin, ovat onnistuneiden ravitsemusstrategioiden keskeisin edellytys; pitää yhtä tärkeänä sosiaaliturvajärjestelmien perustamista, jotta varmistetaan se, että ravitsevaa ruokaa olisi aina kaikkien saatavilla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee huolestuneena merkille, että kolmasosa maailmassa tuotetuista elintarvikkeista – noin 1,3 miljardia tonnia – menee hukkaan; toteaa, että suurimmat määrät haaskataan Pohjois-Amerikassa ja Oseaniassa, joissa henkilöä kohti lähes 300 kg elintarvikkeita menee jätteeksi; toteaa, että EU tuottaa vuosittain yhteensä 88 miljoona tonnia elintarvikejätettä, kun 842 miljoona ihmistä maailmassa – 12 prosenttia maailman väestöstä – kärsii nälästä; korostaa tarvetta mukauttaa kaikkia elintarvikejärjestelmiä elintarvikehävikin ja elintarvikkeiden haaskaamisen lopettamiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään toiminnassaan huomiota kehityspolitiikan johdonmukaisuuteen ja tarkastelemaan vastaavasti kauppa-, maatalous-, energia- ym. poliitikkojensa vaikutuksia maailmanlaajuiseen elintarviketurvaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää erittäin valitettavana ulkomaisten investoijien harjoittamaa maananastusta, joka kohdistuu pientilallisiin ja heikentää paikallista, alueellista ja kansallista elintarviketurvaa ja lisää köyhyyttä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja EU:ta tekemään yhteistyötä eri valtioiden kanssa, jotta voidaan määritellä ja panna täytäntöön tilannekohtaiset, käyttökelpoiset ja vahvat kansalliset ravitsemustavoitteet, jotka ovat kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisia, pituuskasvun hidastumisen ja aliravitsemuksen vähentämiseksi; vaatii komissiota ja EU:n edustustoja edistämään koordinoituja maajohtoisia ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevia strategioita ja lähestymistapoja sekä kannustamaan kumppanimaita parantamaan strategioiden seurantaa ja niihin liittyvää vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä edistämään maailmanlaajuista ”oikeutta imetykseen” ja korostamaan imetyksen merkitystä äidin ja lapsen terveyttä koskevissa tiedotuskampanjoissa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä ryhtymään toimiin lisätäkseen Euroopan kansalaisten tietoisuutta aliravitsemuksen jatkuvasta maailmanlaajuisesta ongelmasta, josta kärsivät erityisesti naiset ja lapset; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että aliravitsemuksen torjunnassa on annettava etusija paikalliselle elintarviketuotannolle ja korostaa, että on tärkeää tukea pientilallisia ja naispuolisia viljelijöitä elintarvikkeiden tuottajina; kehottaa EU:ta auttamaan kehitysmaita ja pientilallisia kehittämään paikallisia markkinoita, paikallisia arvoketjuja ja elintarvikkeiden jalostuslaitoksia ja pääsyä niihin sekä toteuttamaan samalla näitä pyrkimyksiä tukevaa kauppapolitiikkaa osana ravitsemusta koskevia globaaleja tavoitteitaan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että tilanteessa, jossa perinteiselle maataloudelle on tyypillistä yksipuolinen viljely, siirtyminen monipuolisista viljelyjärjestelmistä yksinkertaistettuihin viljapohjaisiin järjestelmiin on lisännyt mikroravinteiden puutteesta johtuvaa aliravitsemusta monissa kehitysmaissa; kehottaa EU:ta sitoutumaan oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan suositusten mukaisesti perustavanlaatuiseen siirtymiseen kohti agroekologiaa keinona, jonka avulla maat voivat ruokkia itsensä ja parantaa ravitsemusta sekä vastata ilmaston ja köyhyyden aiheuttamiin haasteisiin; kehottaa erityisesti EU:ta ja kehitysmaiden hallituksia tukemaan viljelykasvien laajaa geneettistä monimuotoisuutta muun muassa perustamalla paikallisia siementen vaihtojärjestelmiä, hyväksymään elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskevan kansainvälisen sopimuksen mukaisia siemeniä koskevia säännöksiä sekä investoimaan monenlaisiin ravitseviin, paikallisiin ja kausittaisiin ravintona käytettäviin viljelykasveihin kulttuuriarvojen mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että maananastus, joka on seurausta mittavista maahankinnoista kehitysmaissa, on uusi uhka elintarviketurvalle ja ravitsemukselle; kehottaa komissiota ryhtymään konkreettisiin toimiin maananastuksen torjumiseksi ja laatimaan toimintasuunnitelman maananastuksen torjumiseksi ja varmistamaan FAO:n maanomistusta koskevien suuntaviivojen tehokkaan toimeenpanon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vaatii EU:ta poistamaan kehityspolitiikan johdonmukaisuuden periaatteen mukaisesti julkiset kannustimet kasvipohjaisten biopolttoaineiden tuotantoon; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että investoinnit ravitsemukseen ovat edelleen olennaisesti riittämättömiä, koska ravitsemusta koskevat erityistoimet saivat vuonna 2014 tukea vain 0,57 prosenttia globaalista julkisesta kehitysavusta, mikä on ainoastaan 1,4 prosenttia kokonaistarpeesta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota noudattamaan sitoumustaan investoida 3,5 miljardia euroa, jotta vuoteen 2025 mennessä voidaan vähentää pituuskasvun hidastumisesta kärsivien lasten määrää vähintään seitsemällä miljoonalla; huomauttaa, että luvatusta 3,5 miljardin euron tuesta ainoastaan 400 miljoonaa euroa on osoitettu ravitsemusta koskeviin erityistoimiin, kun taas 3,1 miljardia euroa on osoitettu ravitsemuksen huomioon ottaviin toimiin, jotka koskevat muita asiaan liittyviä kysymyksiä, kuten maataloutta, elintarviketurvaa, sukupuolikysymyksiä, vesi- ja jätevesihuoltoa, hygieniaa ja koulutusta, mutta eivät välttämättä suoraan käsittele lasten aliravitsemuksen välittömiä syitä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että lapsen kasvun hidastuminen eli hänen toteamisensa liian lyhyeksi ikäänsä nähden on yksi merkittävimmistä inhimillisen kehityksen esteistä ja sitä esiintyy, kun jatkuva riittämätön ravinto ja toistuvat infektiot estävät normaalin kasvun ja kehityksen ensimmäisten tuhannen elinpäivän aikana; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota ja neuvostoa EU:n poliittisen johtoaseman takaamiseksi edistämään globaalilla ja alueellisella tasolla kansainvälisesti sovittujen selkeiden ja kunnianhimoisten ravitsemustavoitteiden saavuttamista; kehottaa EU:n edustustoja ja komissiota edistämään koordinoituja ja maajohtoisia ravitsemusta ja elintarviketurvaa koskevia strategioita ja sisällyttämään yhteistyössä kumppanimaiden kanssa globaalit ravitsemustavoitteet kaikkiin asiaankuuluviin kehitysohjelmiin ja maakohtaisiin strategioihin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:ta varmistamaan kestävät elintarviketuotantojärjestelmät ja panemaan täytäntöön tuottavuutta ja tuotantoa lisääviä kestäviä maatalouskäytäntöjä, jotta torjutaan kaupankäynnin vääristymistä maailmanlaajuisilla maatalousmarkkinoilla Dohan kehityskierroksen suositusten mukaisesti sekä sisällyttämään eniten kärsineet maat maailmanlaajuisille markkinoille, jotta voidaan puuttua heikkoon elintarviketurvaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että EU:n rahoituskehyksen arvioinnissa olisi otettava huomioon, että elintarviketurvallisuus ja -turva ovat haasteita tulevina vuosina luonnonvaroihin kohdistuvan paineen lisääntymisen vuoksi; huomauttaa, että tätä voitaisiin hyödyntää aliravitsemuskehityksen torjumiseksi sekä EU:n ulkopuolisissa maissa että EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että pituuskasvun hidastumisen ohella myös muut aliravitsemuksen muodot, kuten riutuminen (liian laiha pituuteen nähden) ja mikroravintoaineiden puute, on myös ratkaistava kestävien maatalouspolitiikkatoimien ja terveydenhuoltojärjestelmien kautta; huomauttaa, että riutumisen yleisyys, lähes 15 prosenttia, on Etelä-Aasiassa niin vakavaa, että siitä on tulossa vaikea kansanterveyden ongelma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että riutumisongelmaa koskevaa humanitaarista apua on täydennettävä komission strategioilla, joissa yhdistetään humanitaarisen ja kehitysavun toimia; kehottaa komissiota määrittelemään rahoitusosuuden kehitysohjelmista vastikään määritettyyn sitoumukseen ja tavoitteeseen, jotta alle viisivuotiaiden lasten riutumista voidaan torjua välittömästi ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että on tärkeää edistää ravitsemuskasvatusohjelmia kouluissa ja paikallisyhteisöissä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota vahvistamaan selkeän toimintapoliittisen kehyksen, jolla lisätään kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti tukea kansallisille sosiaalisille turvaverkoille, jotka ovat osoittautuneet monissa maissa keskeiseksi välineeksi lisätä selviytymiskykyä ja vähentää aliravitsemusta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että imettäminen, joka on kaikkien luonnollisin ja paras ravinnonlähde vastasyntyneille vauvoille ja pienille lapsille, olisi taattava tukemalla aidosti naisia niin, että varmistetaan hyvä ravitsemustaso ja hyvät työolot sekä tarjoamalla sosiaalisia ja perhetukiverkostoja sekä oikeus palkalliseen äitiyslomaan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että tarvitaan arviolta seitsemän miljardia dollaria lisäinvestointeja vuodessa, jotta voidaan saavuttaa maailmanlaajuiset tavoitteet lasten kasvun hidastumisen, naisten anemian ja imetyksen alalla, ja että tällainen investointi johtaisi 3,7 miljoonan lapsen hengen pelastumiseen, hidastuneesta pituuskasvusta kärsivien lasten määrän vähenemiseen vähintään 65 miljoonalla ja anemiasta kärsivien naisten määrän vähenemiseen 265 miljoonalla vuoteen 2015 verrattuna; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota ottamaan nykyistä vahvemman johtoaseman elintarviketurvan ja ravitsemuksen alalla laajentamalla sitoumuksiaan miljardin euron lisämäärärahoilla ravitsemusta koskeviin erityistoimiin WHA:n ja kestävän kehityksen ravitsemustavoitteiden saavuttamiseksi ja kehittämällä selkeän strategian siitä, kuinka se aikoo panna nämä tavoitteet täytäntöön ja sisällyttää ne suunnitelmiinsa ja politiikkoihinsa sekä tarjoamalla selkeän etenemissuunnitelman luvattujen varojen jakamiseksi kaudella 2016–2020; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota ja Scaling-up Nutrition (SUN) -verkoston lahjoittajia jatkamaan säännöllistä raportoimista pituuskasvua edistävää ravitsemusta koskeviin sitoumuksiin liittyvästä edistymisestä käyttämällä yhteistä metodologista resource tracking -lähestymistapaa, kuten sovittiin SUN-verkoston kokouksessa Lusakassa vuonna 2013; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että kaikkien EU:n toimintapolitiikkojen olisi oltava kehityspolitiikan johdonmukaisuuden periaatteen mukaisia; korostaa, että EU:n kauppa- ja kehityspolitiikoissa on jätettävä kehitysmaille poliittista ja taloudellista toimintavaraa, jotta ne voivat ottaa käyttöön tarvittavat toimet kestävän kehityksen ja kansalaistensa ihmisarvoisen elämän edistämiseksi, mukaan lukien elintarvikeomavaraisuus, siten, että kunnioitetaan paikallisten elintarviketuottajien oikeutta hallita omaa maataan, siemeniään ja vesivarojaan ja torjutaan luonnonvarojen yksityistämistä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa kehittämään erityisiä indikaattoreita unionin toimintasuunnitelman täytäntöönpanon seuraamiseksi, mukaan luettuina indikaattorit ravitsemuksen huomioon ottavien menojen ja ravitsemusta koskevien erityismenojen seuraamiseksi määrittämällä uudestaan OECD:n kehitysapukomitean (DAC) perusravitsemuskoodi ja kehittämällä DAC-markkeri ravitsemuksen huomioon ottaviin toimiin; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan tiukkoja valvonta- ja vastuuvelvollisuustoimenpiteitä, joilla varmistetaan avoimuus ja edistyksen tehokas seuranta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota kannustamaan pientilallisia kokeilemaan ja ottamaan käyttöön kestävämpiä ja tuottavampia maatalouskäytäntöjä (joiden voidaan katsoa olevan ”ilmaston kannalta älykkäitä” ja agroekologisesti järkeviä), joiden avulla torjutaan ympäristön pilaantumista ja parannetaan maatalouden elinkeinojen luotettavuutta ja riittävyyttä, mikä on elintarviketurvan ja ravitsemuksen parantamisen välttämätön edellytys; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että oikeus veteen täydentää oikeutta ravintoon ja että YK:n vuoden 2010 päätöslauselma ei ole vielä johtanut ratkaisevaan toimintaan, jolla oikeus veteen määritellään ihmisoikeudeksi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että on tärkeää tehdä viljelijöiden kanssa yhteistyötä, joka koskee kohtuuhintaisia, paikallisesti mukautettuja ja parannettuja lajikkeita sekä sellaisen kestävän ja nopeasti reagoivan, kotimaisessa omistuksessa olevan siementuotantokapasiteetin perustamista, joka voi olla omavaraista ja jonka olemassa olo ei ole riippuvaista lahjoittajien rahoituksesta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita olemaan tukematta muuntogeenisiä lajikkeita täyttäessään maailman ravitsemus- ja elintarviketurvaa koskevia sitoutuksiaan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota sekä muita lahjoittajia ja elimiä parantamaan ravitsemuksen huomioon ottavaa, eriteltyä ja kattavaa tiedonkeruuta, jotta tulevat toimet voidaan kohdentaa paremmin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että aliravitsemuksen haasteeseen on vastattava kokonaisvaltaisella lähestymistavalla ja on toimittava useilla talous- ja sosiaalialoilla; pitää siksi tärkeinä useiden sidosryhmien muodostamia kumppanuuksia ja yksityisen sektorin keskeistä roolia elintarviketurvan parantamisessa ja ravitsemusta koskevien erityistoimien lisäämisessä, erityisesti innovoimalla ja investoimalla kestävään maatalouteen, sekä maatalous- ja elintarvikejärjestelmien sosiaalisten, taloudellisten ja ekologisten käytäntöjen parantamisessa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota olemaan edelleenkin esimerkkinä lahjoittajille aliravitsemuksen kitkemisessä lisäämällä ponnistelujaan täyttääkseen sitoumuksensa ja antamalla tukensa sen varmistamiseksi, että varataan aikaa sen tarkasteluun, miten on edistytty vuoden 2013 kasvua edistävää ravitsemusta koskeviin sitoumuksiin nähden ja tekemällä lisäsitoumuksia ravitsemuksen rahoitusta koskevan vajeen täyttämiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionille, FAO:lle sekä Maailman terveysjärjestölle. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/49650173.pdf

(2)  FAO (2015), Framework for Action for Food Security and Nutrition in Protracted Crises (FFA).

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0247.

(4)  EUVL C 56 E, 26.2.2013, s. 75.

(5)  EUVL C 289, 9.8.2016, s. 71.

(6)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 88.

(7)  http://www.foodpolicymilano.org/wp-content/uploads/2015/10/Milan-Urban-Food-Policy-Pact-EN.pdf

(8)  Lähteet: Oikeutta ravintoon käsittelevän YK:n erityisraportoijan Olivier De Schutterin raportti, 24. tammikuuta 2014, http://www.srfood.org/images/stories/pdf/officialreports/20140310_finalreport_en.pdf

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/18

---

P8_TA(2016)0376

Euroopan syyttäjänvirasto ja Eurojust

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. lokakuuta 2016 Euroopan syyttäjänvirastosta ja Eurojustista (2016/2750(RSP))

(2018/C 215/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (COM(2013)0534),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (1),

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan 14. maaliskuuta 2014 päivätyn työasiakirjan Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) (PE530.084), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan 14. maaliskuuta 2014 päivätyn työasiakirjan Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) (PE530.084),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (2),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2012)0363),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 85, 86, 218, 263, 265, 267, 268 ja 340 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 85, 86, 218, 263, 265, 267, 268 ja 340 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset Euroopan syyttäjänvirastosta ja Eurojustista (O-000092/2016 – B8-0715/2016 ja O-000093/2016 – B8-0716/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset Euroopan syyttäjänvirastosta ja Eurojustista (O-000092/2016 – B8-0715/2016 ja O-000093/2016 – B8-0716/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että SEUT:n 86 artiklassa todetaan, että unionin taloudellisia etuja vahingoittavien rikosten torjumiseksi neuvosto voi erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla perustaa Euroopan syyttäjänviraston Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEUT:n 86 artiklassa todetaan, että unionin taloudellisia etuja vahingoittavien rikosten torjumiseksi neuvosto voi erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla perustaa Euroopan syyttäjänviraston Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan;

| B. | ottaa huomioon, että 28 jäsenvaltion unionin vuoden 2016 alv-vajeen laskemista ja analysointia koskevassa selvityksessä (TAXUD/2015/CC/131) todettiin, että unionissa menetettiin vuonna 2014 arvonlisäverotuloja hätkähdyttävästi 159,5 miljardin euron edestä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 28 jäsenvaltion unionin vuoden 2016 alv-vajeen laskemista ja analysointia koskevassa selvityksessä (TAXUD/2015/CC/131) todettiin, että unionissa menetettiin vuonna 2014 arvonlisäverotuloja hätkähdyttävästi 159,5 miljardin euron edestä;

| C. | pitää tärkeänä, että unioni ja sen kaikki jäsenvaltiot havaitsevat unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia ja nostavat niiden vuoksi syytteitä vaikuttavalla ja varoittavalla tavalla ja suojelevat siten kaikkien unionin talousarviota rahoittavien jäsenvaltioiden veronmaksajia; |
| --- | --- |

C.

pitää tärkeänä, että unioni ja sen kaikki jäsenvaltiot havaitsevat unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia ja nostavat niiden vuoksi syytteitä vaikuttavalla ja varoittavalla tavalla ja suojelevat siten kaikkien unionin talousarviota rahoittavien jäsenvaltioiden veronmaksajia;

| D. | toteaa, että Eurojust on helpottanut kansallisten tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten toiminnan koordinointia ja yhteistyötä käsiteltäessä useampaan jäsenvaltioon vaikuttavia tapauksia ja että se on auttanut luomaan keskinäistä luottamusta ja selviämään unionin oikeusjärjestelmien ja -perinteiden laajasta kirjosta; toteaa, että Eurojust on helpottanut yhteistyöpyyntöjen täytäntöönpanoa ja vastavuoroisen tunnustamisen välineiden soveltamista ja parantanut siten rajatylittävää syytetoimintaa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Eurojust on helpottanut kansallisten tutkinta- ja syyttäjäviranomaisten toiminnan koordinointia ja yhteistyötä käsiteltäessä useampaan jäsenvaltioon vaikuttavia tapauksia ja että se on auttanut luomaan keskinäistä luottamusta ja selviämään unionin oikeusjärjestelmien ja -perinteiden laajasta kirjosta; toteaa, että Eurojust on helpottanut yhteistyöpyyntöjen täytäntöönpanoa ja vastavuoroisen tunnustamisen välineiden soveltamista ja parantanut siten rajatylittävää syytetoimintaa;

| E. | toteaa, että rajojen yli toimiva järjestäytynyt rikollisuus on lisääntynyt kymmenen viime vuoden aikana ja että tätä rikollisuutta harjoittavat erittäin liikkuvat ja joustavat ryhmät, jotka toimivat aktiivisesti monissa jäsenvaltioissa ja usealla rikollisuuden saralla; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että rajojen yli toimiva järjestäytynyt rikollisuus on lisääntynyt kymmenen viime vuoden aikana ja että tätä rikollisuutta harjoittavat erittäin liikkuvat ja joustavat ryhmät, jotka toimivat aktiivisesti monissa jäsenvaltioissa ja usealla rikollisuuden saralla;

| F. | ottaa huomioon, että asiassa C-105/14 (Taricco ja muut) unionin tuomioistuin totesi, että käsite ”petos” sellaisena kuin se määritellään Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen 1 artiklassa kattaa myös alv-tulot; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että asiassa C-105/14 (Taricco ja muut) unionin tuomioistuin totesi, että käsite ”petos” sellaisena kuin se määritellään Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen 1 artiklassa kattaa myös alv-tulot;

| 1. | toteaa jälleen kerran kannattaneensa jo pitkään tehokkaan ja riippumattoman Euroopan syyttäjänviraston perustamista, jotta voidaan vähentää kansallisen lainvalvonnan nykyistä hajanaisuutta pyrittäessä suojelemaan unionin talousarviota ja tehostamaan siten petosten torjuntaa unionissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa neuvostoa huolehtimaan Euroopan syyttäjänviraston yksiselitteisestä ja selkeästä toimivallan ja menettelyjen kokonaisuudesta, joka perustuu ehdotettuun direktiiviin unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (PIF-direktiivi); kehottaa neuvostoa pyrkimään tarmokkaammin pääsemään sopimukseen PIF-direktiivistä, jonka soveltamisalaan kuuluu myös arvonlisävero, ja käynnistämään uudelleen neuvottelut parlamentin kanssa, jotta Euroopan syyttäjänvirasto voitaisiin perustaa; korostaa, että Euroopan syyttäjänvirastolla olisi oltava ensisijainen toimivalta, kun on kyse PIF-direktiivissä määritellyistä rikoksista; pitää valitettavana, että neuvosto torjuu Euroopan syyttäjänviraston toimivallan PIF-tapauksissa, joissa unionin rahoitus on yli 10 000 euroa mutta osarahoituksen osuus jää alle 50 prosentin; kehottaa siksi neuvostoa luopumaan kyseisestä säännöksestä, joka estää Euroopan syyttäjänviraston toimivaltaisuuden kaikissa PIF-rikoksissa, joissa unionin talousarviolle aiheutuu yhtä paljon tai vähemmän vahinkoa kuin kyseisen rikoksen jollekin muulle uhrille; kehottaa neuvostoa varmistamaan, että kansalliset viranomaiset tiedottavat oitis Euroopan syyttäjänvirastolle kaikista PIF-direktiiviin jollain tapaa liittyvistä tapauksista ennen tutkimusten aloittamista ja niiden aikana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa neuvostoa käynnistämään uudelleen keskustelun Euroopan syyttäjänvirastoa koskevan ehdotuksen konsolidoidun tekstin (11350/1/16) 17–20 artiklasta, jotta Euroopan syyttäjänviraston asema selkeytyy ja tehostuu; kehottaa neuvostoa selkeyttämään Euroopan syyttäjänviraston ja kansallisten syyttäjien syytteeseenpanotoimivaltaa a) useiden rikosten tapauksessa (yksi järjestäytynyt ryhmä on tehnyt lukuisia rikoksia, kuten rahanpesua ja ihmiskauppaa) ja b) sekamuotoisten rikosten tapauksessa (yhteen rikolliseen tekoon sisältyy useampia rikoksia, esimerkiksi arvonlisäveropetos ja rahanpesu); pitää erittäin valitettavana, että jos Euroopan syyttäjänvirasto ja kansalliset syyttäjäviranomaiset eivät pääse sopimukseen toimivaltakysymyksestä, lopullista päätöstä ei tee riippumaton tuomioistuin, kuten Euroopan unionin tuomioistuin; korostaa, että Euroopan syyttäjänviraston tehokkuus riippuu toimivaltakysymysten selventämisestä, ja jos toimivaltaa ei selvennetä, unionin lainsäädäntövallan käyttäjät eivät voi varmistaa Euroopan syyttäjänviraston vaikuttavuutta, mikä on yksi niistä seikoista, joita parlamentti ei voisi hyväksyä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että Euroopan syyttäjänvirastolla olisi oltava riittävät tutkintaresurssit tutkimustensa hoitamiseen; palauttaa tässä yhteydessä mieliin lainsäätäjien sopimat kriteerit, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat pyytää tutkintatoimia hyödyntäen vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, josta säädetään rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä annetussa direktiivissä 2014/41/EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että tuomioistuinvalvonnan tehokkuuden varmistaminen Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan ja perussopimusten mukaisesti edellyttää, että kaikkiin Euroopan syyttäjänviraston tekemiin kolmansiin osapuoliin vaikuttaviin operationaalisiin päätöksiin olisi sovellettava tuomioistuinvalvontaa toimivaltaisessa kansallisessa tuomioistuimessa; katsoo, että Euroopan unionin tuomioistuimen olisi voitava harjoittaa suoraa oikeudellista valvontaa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää erittäin tärkeänä, että pyritään välttämään mahdolliset ”kansallisesta yhteydestä” aiheutuvat haitat; kehottaa tässä yhteydessä neuvostoa varmistamaan, että Euroopan syyttäjänviraston riippumattomuudesta saadaan riittävät takeet, esimerkiksi sallimalla kansallisesta yhteydestä poikkeaminen viraston asianmukaiseen toimintaan liittyvistä syistä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että on taattava epäiltyjen ja syytettyjen prosessuaalisten oikeuksien suojeleminen; toteaa, että asetuksessa olisi erityisesti säädettävä Euroopan syyttäjänviraston epäilemien henkilöiden puolustamista koskevista lisäoikeuksista, etenkin oikeudesta oikeusapuun, oikeudesta saada tietoja ja perehtyä tapauksen aineistoon sekä oikeudesta esittää todisteita ja pyytää Euroopan syyttäjänvirastoa keräämään todisteita epäillyn puolesta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota esittämään kustannus/hyötyanalyysissaan tarkistetut arviot kollegiaalisen rakenteen talousarviovaikutuksista ja ilmoittamaan parlamentille tilannekartoituksen tuloksista; muistuttaa ottavansa nämä tiedot huomioon ennen lopullisen päätöksensä tekemistä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, kuinka tärkeä rooli Eurojustilla on parannettaessa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten oikeudellista yhteistyötä ja koordinointia ja tuettaessa tutkimuksia, joissa on mukana unionin ulkopuolisia maita; kehottaa neuvostoa täsmentämään Eurojustin ja Euroopan syyttäjänviraston suhteita ja tarkastelemaan tällöin etenkin kollegiaalisesta rakenteesta aiheutuvia vaikutuksia; kehottaa lisäksi käsittelemään Euroopan syyttäjäviraston suhdetta OLAFiin, jotta voidaan erottaa toisistaan näiden instanssien roolit unionin taloudellisia etuja suojeltaessa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että Euroopan syyttäjänviraston ja Eurojustin olisi sijaittava samalla paikalla, jotta niiden yhteistyö ja tietojenvaihto sujuisi tehokkaasti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0234.

(2)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 27.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/21

---

P8_TA(2016)0377

Viimeaikaisten Caterpillarin ja Alstomin tapausten myötä esiin tullut tarve eurooppalaiseen uudelleenteollistamispolitiikkaan

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. lokakuuta 2016 viimeaikaisten Caterpillarin ja Alstomin tapausten myötä esiin tulleesta tarpeesta eurooppalaiseen uudelleenteollistamispolitiikkaan (2016/2891(RSP))

(2018/C 215/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 9, 151 ja 152 artiklan, 153 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 173 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 9, 151 ja 152 artiklan, 153 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 173 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14, 27 ja 30 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14, 27 ja 30 artiklan,

| — | ottaa huomioon työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/59/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/59/EY (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti SEU:n 5 artiklan 3 kohdan sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti SEU:n 5 artiklan 3 kohdan sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2,

| — | ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2005 annetun komission tiedonannon ”Rakenneuudistukset ja työllisyys – Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävät” (COM(2005)0120) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. joulukuuta 2005 siitä antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2005 annetun komission tiedonannon ”Rakenneuudistukset ja työllisyys – Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävät” (COM(2005)0120) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. joulukuuta 2005 siitä antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma”: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma”: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen” (COM(2010)0682),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (2),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan sekä rakennemuutoksen ennakoinnista ja hallitsemisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan sekä rakennemuutoksen ennakoinnista ja hallitsemisesta (3),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskeva EU:n laatukehys” (COM(2013)0882), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskeva EU:n laatukehys” (COM(2013)0882),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan uudelleenteollistamisesta kilpailukyvyn ja kestävyyden edistämiseksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan uudelleenteollistamisesta kilpailukyvyn ja kestävyyden edistämiseksi (4),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee ympäristöystävällisen kasvun työllistämispotentiaalin hyödyntämistä (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2012 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee ympäristöystävällisen kasvun työllistämispotentiaalin hyödyntämistä (SWD(2012)0092),

| — | ottaa huomioon 22. tammikuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Kohti Euroopan teollista renessanssia” (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. tammikuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Kohti Euroopan teollista renessanssia” (COM(2014)0014),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten” (COM(2012)0582) sekä 20 prosentin uudelleenteollistamistavoitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten” (COM(2012)0582) sekä 20 prosentin uudelleenteollistamistavoitteen,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman kestävän eurooppalaisen perusmetallialan kehittämisestä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman kestävän eurooppalaisen perusmetallialan kehittämisestä (5),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan rautatieteollisuuden kilpailukyvystä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan rautatieteollisuuden kilpailukyvystä (6),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että todellisen teollisuuspolitiikan määritteleminen edellyttää tällä hetkellä unionin kehittämien eri toimintapolitiikkojen välistä johdonmukaisuutta erityisesti Caterpillarin ja Alstomin tapausten valossa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että todellisen teollisuuspolitiikan määritteleminen edellyttää tällä hetkellä unionin kehittämien eri toimintapolitiikkojen välistä johdonmukaisuutta erityisesti Caterpillarin ja Alstomin tapausten valossa;

| B. | ottaa huomioon, että Caterpillar Holding ilmoitti 2. syyskuuta 2016 suuresta maailmanlaajuisesta uudelleenjärjestelystä; toteaa, että osana tätä suunnitelmaa Gosseliesin tehdas joutui sulkemaan ovensa, mikä johti suoraan 2 500 irtisanomiseen ja vaaransi noin 4 000 alihankkijan työt; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Caterpillar Holding ilmoitti 2. syyskuuta 2016 suuresta maailmanlaajuisesta uudelleenjärjestelystä; toteaa, että osana tätä suunnitelmaa Gosseliesin tehdas joutui sulkemaan ovensa, mikä johti suoraan 2 500 irtisanomiseen ja vaaransi noin 4 000 alihankkijan työt;

| C. | ottaa huomioon, että vuosina 2013–2015 tehdyt tuotantokulujen vähennykset olivat tehneet tehtaan tuotteista houkuttelevampia kuin EU:n ulkopuolelta tulevat tuotteet; ottaa huomioon, että Caterpillar päätti kuitenkin sulkea tehtaan siirtääkseen tuotannon muille tehtaille, joiden sosiaaliset ja ympäristönsuojeluun liittyvät normit ovat alhaisemmat kuin ne, joita sovelletaan eurooppalaiseen teollisuuteen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuosina 2013–2015 tehdyt tuotantokulujen vähennykset olivat tehneet tehtaan tuotteista houkuttelevampia kuin EU:n ulkopuolelta tulevat tuotteet; ottaa huomioon, että Caterpillar päätti kuitenkin sulkea tehtaan siirtääkseen tuotannon muille tehtaille, joiden sosiaaliset ja ympäristönsuojeluun liittyvät normit ovat alhaisemmat kuin ne, joita sovelletaan eurooppalaiseen teollisuuteen;

| D. | ottaa huomioon, että tapauksen merkityksen ja eurooppalaisen ulottuvuuden johdosta komissio on päättänyt perustaa työryhmän, joka kokoaa yhteen asiasta vastaavat yksiköt ja toimii neuvottelukumppanina Caterpillarin tehtaan sulkemisprosessissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tapauksen merkityksen ja eurooppalaisen ulottuvuuden johdosta komissio on päättänyt perustaa työryhmän, joka kokoaa yhteen asiasta vastaavat yksiköt ja toimii neuvottelukumppanina Caterpillarin tehtaan sulkemisprosessissa;

| E. | ottaa huomioon, että nämä kaksi tuotantolaitosta eivät ole ainoat, joita uudelleenjärjestelyt koskevat, vaan lisää irtisanomisia odotetaan Alstomin tehtailla Espanjassa ja Italiassa ja myös Caterpillarin tehtaalla Irlannissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että nämä kaksi tuotantolaitosta eivät ole ainoat, joita uudelleenjärjestelyt koskevat, vaan lisää irtisanomisia odotetaan Alstomin tehtailla Espanjassa ja Italiassa ja myös Caterpillarin tehtaalla Irlannissa;

| F. | ottaa huomioon, että rautatieteollisuus on Euroopan teollistumisen selkäranka, jolla on takanaan yli 175 vuotta historiaa; ottaa huomioon, että rautatieteollisuuden saavutettavissa olevien markkinoiden vuotuisen kasvun odotetaan olevan 2,8 prosenttia vuoteen 2019 asti; ottaa huomioon, että Euroopan rautatieteollisuus työllistää suoraan 400 000 ihmistä eri puolilla Eurooppaa – monet heistä pk-yrityksissä; ottaa huomioon, että vahva ja innovatiivinen Euroopan rautatieteollisuus on tarpeen, jotta liikennettä voidaan siirtää rautateille, mikä on välttämätöntä unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että rautatieteollisuus on Euroopan teollistumisen selkäranka, jolla on takanaan yli 175 vuotta historiaa; ottaa huomioon, että rautatieteollisuuden saavutettavissa olevien markkinoiden vuotuisen kasvun odotetaan olevan 2,8 prosenttia vuoteen 2019 asti; ottaa huomioon, että Euroopan rautatieteollisuus työllistää suoraan 400 000 ihmistä eri puolilla Eurooppaa – monet heistä pk-yrityksissä; ottaa huomioon, että vahva ja innovatiivinen Euroopan rautatieteollisuus on tarpeen, jotta liikennettä voidaan siirtää rautateille, mikä on välttämätöntä unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi;

| G. | toteaa, että valmistava teollisuus edustaa 65:tä prosenttia yritysten T&K-menoista ja että teollisen perustamme vahvistaminen on siksi olennaista, jotta asiantuntemus ja taitotieto voidaan säilyttää unionissa; ottaa huomioon, että Junckerin suunnitelmassa ensisijainen digitaalinen kehitys tarvitsee toteutuakseen vahvan teollisen perustan; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että valmistava teollisuus edustaa 65:tä prosenttia yritysten T&K-menoista ja että teollisen perustamme vahvistaminen on siksi olennaista, jotta asiantuntemus ja taitotieto voidaan säilyttää unionissa; ottaa huomioon, että Junckerin suunnitelmassa ensisijainen digitaalinen kehitys tarvitsee toteutuakseen vahvan teollisen perustan;

| H. | ottaa huomioon, että esimerkiksi Alstomin ja Caterpillarin edustama eurooppalainen teollisuus tuottaa runsaasti lisäarvoa ja sillä on tunnustettua asiantuntemusta; ottaa huomioon, että tällä hetkellä tähän unionin kannalta keskeiseen ja strategiseen teollisuudenalaan kohdistuu voimakasta maailmanlaajuista kilpailua kolmansista maista, jotka tuovat edullisempia tuotteita Euroopan markkinoille noudattamalla aggressiivista ja nopeasti laajenevaa politiikkaa kaikilla mantereilla usein hallitustensa poliittisella ja taloudellisella tuella; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että esimerkiksi Alstomin ja Caterpillarin edustama eurooppalainen teollisuus tuottaa runsaasti lisäarvoa ja sillä on tunnustettua asiantuntemusta; ottaa huomioon, että tällä hetkellä tähän unionin kannalta keskeiseen ja strategiseen teollisuudenalaan kohdistuu voimakasta maailmanlaajuista kilpailua kolmansista maista, jotka tuovat edullisempia tuotteita Euroopan markkinoille noudattamalla aggressiivista ja nopeasti laajenevaa politiikkaa kaikilla mantereilla usein hallitustensa poliittisella ja taloudellisella tuella;

| I. | ottaa huomioon, että Alstomin tuoreen tapauksen valossa komissio aikoo toteuttaa tulevaisuutta koskevan, vuoteen 2030 ulottuvan 15 vuoden tutkimuksen rautatieteollisuuden kehityksestä Euroopassa ja sisällyttää siihen erilaisia skenaarioita jäsenvaltioiden ympäristötavoitteista sekä tutkia eri skenaarioiden vaikutuksia työpaikkoihin, ammattiryhmiin ja taitoihin; katsoo, että komission on toimittava ripeästi Euroopan rautatieteollisuutta koskevan parlamentin päätöslauselman suositusten mukaisesti, jotta mahdollistetaan turvatut ja kestävät työpaikat ja osallistava kasvu; katsoo, että tämä mahdollistetaan sidosryhmien kanssa käytävällä pysyvällä vuoropuhelulla, joka kattaa kaikki päätöslauselman luvut; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Alstomin tuoreen tapauksen valossa komissio aikoo toteuttaa tulevaisuutta koskevan, vuoteen 2030 ulottuvan 15 vuoden tutkimuksen rautatieteollisuuden kehityksestä Euroopassa ja sisällyttää siihen erilaisia skenaarioita jäsenvaltioiden ympäristötavoitteista sekä tutkia eri skenaarioiden vaikutuksia työpaikkoihin, ammattiryhmiin ja taitoihin; katsoo, että komission on toimittava ripeästi Euroopan rautatieteollisuutta koskevan parlamentin päätöslauselman suositusten mukaisesti, jotta mahdollistetaan turvatut ja kestävät työpaikat ja osallistava kasvu; katsoo, että tämä mahdollistetaan sidosryhmien kanssa käytävällä pysyvällä vuoropuhelulla, joka kattaa kaikki päätöslauselman luvut;

| J. | ottaa huomioon, että komissio sitoutui esittämään vuonna 2013 täyden raportin laatukehyksen soveltamisesta; muistuttaa tässä yhteydessä pyytäneensä komissiota esittämään asianomaisten työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen ehdotuksen säädökseksi työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan sekä uudelleenjärjestelyjen ennakoimisesta ja hallitsemisesta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio sitoutui esittämään vuonna 2013 täyden raportin laatukehyksen soveltamisesta; muistuttaa tässä yhteydessä pyytäneensä komissiota esittämään asianomaisten työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen ehdotuksen säädökseksi työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan sekä uudelleenjärjestelyjen ennakoimisesta ja hallitsemisesta;

| K. | ottaa huomioon, että unionin teollisuuden on säilytettävä kilpailukykynsä ja investointikapasiteettinsa Euroopassa, ja se joutuu myös kohtaamaan sosiaalisia ja ympäristöllisiä haasteita, jotka sen on ratkaistava samalla kun sen pitää säilyä maailmanlaajuisena esimerkkinä sosiaalisen vastuun ja ympäristövastuun alalla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että unionin teollisuuden on säilytettävä kilpailukykynsä ja investointikapasiteettinsa Euroopassa, ja se joutuu myös kohtaamaan sosiaalisia ja ympäristöllisiä haasteita, jotka sen on ratkaistava samalla kun sen pitää säilyä maailmanlaajuisena esimerkkinä sosiaalisen vastuun ja ympäristövastuun alalla;

| L. | toteaa, että jotkut yritykset ovat noudattaneet strategioita, joissa panostetaan yksinomaan lyhyen aikavälin taloudelliseen tuottavuuteen, mikä on yleensä haitallista innovoinnin, T&K-investointien, työllisyyden ja taitojen uudistamisen kannalta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että jotkut yritykset ovat noudattaneet strategioita, joissa panostetaan yksinomaan lyhyen aikavälin taloudelliseen tuottavuuteen, mikä on yleensä haitallista innovoinnin, T&K-investointien, työllisyyden ja taitojen uudistamisen kannalta;

| M. | ottaa huomioon, että kunnianhimoinen innovointipolitiikkaa, joka suosii laadukkaiden, innovatiivisten ja energiatehokkaiden tuotteiden tuotantoa ja edistää kestäviä prosesseja, antaa unionille mahdollisuuden seistä omilla jaloillaan yhä kilpaillummassa maailmanlaajuisessa tilanteessa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kunnianhimoinen innovointipolitiikkaa, joka suosii laadukkaiden, innovatiivisten ja energiatehokkaiden tuotteiden tuotantoa ja edistää kestäviä prosesseja, antaa unionille mahdollisuuden seistä omilla jaloillaan yhä kilpaillummassa maailmanlaajuisessa tilanteessa;

| N. | ottaa huomioon, että rakennuskoneiden kauppa unionissa on viime vuosina kärsinyt voimakkaista häiriöistä, jotka liittyvät julkisten ja yksityisten investointien vähenemiseen mutta myös tuotantokustannusten kasvuun raaka-aineiden hintojen nousun myötä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että rakennuskoneiden kauppa unionissa on viime vuosina kärsinyt voimakkaista häiriöistä, jotka liittyvät julkisten ja yksityisten investointien vähenemiseen mutta myös tuotantokustannusten kasvuun raaka-aineiden hintojen nousun myötä;

| O. | ottaa huomioon, että teollisuustuotteiden reilun kaupan on kunnioitettava työntekijöiden oikeuksia ja ympäristösääntöjä; ottaa huomioon, että investoinnit uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen ovat keskeinen tekijä, joka vaikuttaa teollisuustuotteisiin tehtäviin investointeihin ja joka voi luoda myönteisiä kehiä; ottaa huomioon, että innovaatio ja investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen, työpaikkoihin ja taitojen kehittämiseen ovat keskeisiä kestävän kasvun kannalta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että teollisuustuotteiden reilun kaupan on kunnioitettava työntekijöiden oikeuksia ja ympäristösääntöjä; ottaa huomioon, että investoinnit uusiutuvaan energiaan ja energiatehokkuuteen ovat keskeinen tekijä, joka vaikuttaa teollisuustuotteisiin tehtäviin investointeihin ja joka voi luoda myönteisiä kehiä; ottaa huomioon, että innovaatio ja investoinnit tutkimukseen ja kehitykseen, työpaikkoihin ja taitojen kehittämiseen ovat keskeisiä kestävän kasvun kannalta;

| P. | ottaa huomioon, että tuotannon innovaatioilla on osoitettu olevan myönteinen vaikutus työpaikkojen määrän kasvuun kaikissa taloussyklin vaiheissa; ottaa huomioon, että työntekijöiden osallistuminen innovointitoimiin ja strategioiden määrittelyyn voi merkittävästi parantaa taloudellista menestystä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että tuotannon innovaatioilla on osoitettu olevan myönteinen vaikutus työpaikkojen määrän kasvuun kaikissa taloussyklin vaiheissa; ottaa huomioon, että työntekijöiden osallistuminen innovointitoimiin ja strategioiden määrittelyyn voi merkittävästi parantaa taloudellista menestystä;

| Q. | katsoo, että teräsalan edistyneempi ja kestävämpi osa, joka tuottaa teknisiä suuren lisäarvon hyödykkeitä, kunnioittaa työntekijöiden ja lähistöllä asuvien yhteisöjen terveyttä ja varmistaa tiukat ympäristövaatimukset, on merkittävässä asemassa Euroopan teollisuusstrategiassa; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että teräsalan edistyneempi ja kestävämpi osa, joka tuottaa teknisiä suuren lisäarvon hyödykkeitä, kunnioittaa työntekijöiden ja lähistöllä asuvien yhteisöjen terveyttä ja varmistaa tiukat ympäristövaatimukset, on merkittävässä asemassa Euroopan teollisuusstrategiassa;

| R. | ottaa huomioon työntekijöiden taitotiedon ja osaamisen katoamisen ja korostaa, että Euroopan on säilytettävä teolliset valmiutensa täyttää omat tarpeensa jättäytymättä kolmansien maiden tuotannon varaan; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon työntekijöiden taitotiedon ja osaamisen katoamisen ja korostaa, että Euroopan on säilytettävä teolliset valmiutensa täyttää omat tarpeensa jättäytymättä kolmansien maiden tuotannon varaan;

| 1. | ilmaisee tukensa kaikille Caterpillarin ja Alstomin työntekijöille ja heidän perheilleen sekä osapuolina oleville alihankkijoille ja pitää valitettavana tuotantolaitosten sulkemisten aiheuttamia haittoja paikallisille talouksille ja yhteisöille; kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla tuetaan näitä työntekijöitä ja paikallisia talouksia sekä autetaan alueita selviämään tästä vaikeasta taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on vakuuttunut, että eurooppalainen teollisuus olisi nähtävä unionin kilpailukyvyn ja kestävyyden strategisena valttikorttina; korostaa, että ainoastaan vahva ja sitkeä teollisuus ja tulevaisuuteen suuntautuva teollisuuspolitiikka antavat unionille mahdollisuuden selvitä tulevista haasteista, mukaan luettuina unionin uudelleenteollistaminen, siirtyminen kohti kestävyyttä sekä laadukkaiden työpaikkojen luominen; korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on ennakoitava entistä paremmin näitä sosioekonomisia tilanteita ja varmistettava unionin teollisuusverkoston kilpailukyky; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että Eurooppa on sosiaalinen markkinatalous, jossa pyritään saavuttamaan kestävä taloudellinen ja osallistava kasvu; pitää valitettavana, että ei ole olemassa todellista unionin teollisuuspolitiikkaa, joka myös suojelee unionin työntekijöitä; kehottaa siksi komissiota laatimaan unionille todellisen pitkän aikavälin teollisuusstrategian, jotta voidaan saavuttaa se Eurooppa 2020 -strategian mukainen tavoite, että teollisuuden osuus on 20 prosenttia bruttokansantuotteesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan joko lainsäädännön tai työehtosopimusten avulla riittävän sosiaalisen suojelun, työolot ja kunnolliset palkat, jotka antavat ihmisille mahdollisuuden ihmisarvoiseen elämään, sekä tehokkaan suojelun laittomilta irtisanomisilta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että Euroopan talouskriisi on osoittanut, että sitkeimpiä ovat ne teollisuudenalat, jotka investoivat eniten etenkin innovointiin, tutkimukseen ja kehitykseen, energiatehokkuuteen, kiertotalouteen jne.; korostaa tässä yhteydessä julkisten ja yksityisten investointien vähenemisen ja sisäisen kulutuksen supistumisen kielteisiä vaikutuksia, vaikka molempia olisi kannustettava kasvun stimuloimiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että EU:n uudelleenteollistamispolitiikassa on keskeiseksi tavoitteeksi asetettava yritysten hallinnollisen rasituksen ja säännösten noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentäminen sekä tarpeettoman lainsäädännön kumoaminen varmistaen kuitenkin edelleen keskeiset kuluttajien, työntekijöiden, terveyden ja ympäristön suojelun korkeat normit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa ottamaan unionin teollisuuspolitiikan perustaksi selkeät tavoitteet ja indikaattorit – muun muassa energiatehokkuutta, resursseja ja ilmastoa koskevat kunnianhimoiset tavoitteet – sekä elinkaariajattelun ja kiertotalouteen perustuvan lähestymistavan; korostaa, että siinä olisi yhdisteltävä älykkäästi tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä, joiden tavoitteena on talouden toimintojen siirtäminen takaisin unioniin sekä talouden kestävyyden parantaminen ja luonnonvarariippuvuuden vähentäminen; huomauttaa, että sen olisi ohjattava investointeja luovuuteen, taitoihin, innovointiin sekä kestävään teknologiaan ja edistettävä Euroopan teollisen perustan nykyaikaistamista arvoketjusta tietoisella politiikalla, joka käsittää perusteollisuuden ja sen alueelliset ja paikalliset toimijat; uskoo, että tällainen lähestymistapa voi tarjota kustannustehokkuuteen liittyviä etuja eurooppalaiselle teollisuudelle ja koko unionin taloudelle; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että unionissa monien vuosien ajan toteutetuilla pankkien ja varallisuusmarkkinoiden tukitoimenpiteillä ei ole ollut vaikutusta työllisyyteen eivätkä ne ole parantaneet talousnäkymiä; katsoo, että julkisen vallan toimissa olisi siirryttävä tarjontapuolen ylenmääräisestä kannustamisesta yhteisiin toimintapolitiikkoihin, joilla pyritään stimuloimaan kysyntää muun muassa finanssipoliittisin toimin ja palkkojen nousun varmistamisen kautta; |
| --- | --- |

8.

Kauppapolitiikka – tasapuolisten kilpailuedellytysten keskeinen elementti

| 9. | korostaa, että vaikka unionin talous on monella alalla avoin kolmansista maista tuleville kilpailijoille, kolmannet maat ovat asettaneet lukuisia esteitä, joilla syrjitään eurooppalaisia yrityksiä; painottaa, että kolmansien maiden kilpailijat, erityisesti Kiinasta peräisin olevat, laajentavat nopeasti ja aggressiivisesti toimintaansa Eurooppaan ja muualle maailmaan ja että ne saavat usein kotimaaltaan vahvaa poliittista tukea ja rahoitusta; korostaa, että tällaiset käytännöt voivat täyttää vilpillisen kilpailun tunnusmerkit ja uhata työpaikkoja Euroopassa; korostaa, että Kiina ei täytä viittä unionin määrittämää markkinatalousasemakriteeriä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota luomaan unionin kauppapolitiikan, joka vastaa sen teollisia tavoitteita ja ottaa huomioon tarpeen turvata teollisuuden työpaikat Euroopassa ja välttää uudet tuotannon siirrot ja teollisuuden alasajo; kehottaa komissiota varmistamaan sekä eurooppalaisten että Euroopan ulkopuolisten markkinatoimijoiden tasapuoliset kilpailuedellytykset, jotta kilpailu on kaikkien kannalta reilua; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että on nopeasti sovittava kaupan puolustusmekanismeja koskevien sääntöjen tarkistamisesta, jotta voidaan merkittävästi vahvistaa niitä tehostamalla niiden reagointikykyä ja vaikuttavuutta; kehottaa komissiota ottamaan huomioon, mitä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia markkinatalousaseman myöntämisestä valtiojohtoisille tai muille kuin markkinavetoisille talouksille voi aiheutua unionin teollisuudenalojen kilpailukyvylle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa tarvetta estää se, että unionin kauppapolitiikka edistää kilpailunvastaisia menettelytapoja, kuten ympäristöä koskeva polkumyynti ja etenkin sellaisten halpojen ja heikkolaatuisten tuotteiden polkumyynti, jotka vaarantavat eurooppalaiset normit ja vaikuttavat unioniin sijoittautuneeseen teollisuuteen; kehottaa komissiota tarkastelemaan rajajärjestelymekanismeja, jotta voidaan taata tasapuoliset kilpailuedellytykset, kun laaditaan politiikkoja, joilla pyritään saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoite ja joilla vältetään ympäristöä koskevaa polkumyyntiä, työntekijöiden hyväksikäyttöä ja epäreilua kilpailua; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kauppaneuvotteluja koskeviin tutkimuksiin, joissa käytetään alue- ja alakohtaista lähestymistapaa ja joiden olisi autettava ymmärtämään vaikutuksia työllisyyteen ja Euroopan teollisuudenaloihin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että viime aikoina yritykset ovat pyrkineet palauttamaan tuotantoa ja palveluja Eurooppaan ja että tämä tuo mukanaan mahdollisuuksia luoda kasvua ja työpaikkoja; kehottaa komissiota harkitsemaan, millä tavoin unioni voi luoda otollisen ympäristön, jotta yrityksiä voidaan auttaa hyödyntämään työpaikkojen palauttamisen tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

14.

Kilpailupolitiikka – unionin teollisuuden kannalta ratkaiseva elementti

| 15. | kehottaa komissiota kehittämään ulospäin katsovan ja kilpailukykyisen unionin kehyksen, jolla houkutellaan ja ylläpidetään yksityisiä investointeja, säilytetään vahvat unionin arvoketjut ja luodaan laadukkaita työpaikkoja, jotta unionin kansalaisille voidaan tarjota kouraantuntuvia etuja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa myös, että valtiontukisäännöt on räätälöitävä paremmin siten, että voidaan tuottaa innovaatioita ja kestävyyttä sekä täyttää tavoitteet, jotka koskevat korkean työllisyystason edistämistä ja sosiaalipolitiikkojen tukemista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | painottaa, että eurooppalainen teollisuus kilpailee maailmanlaajuisesti, ja kannustaa täten voimakkaasti komissiota käyttämään maailmanmarkkinoita kiireellisesti viitekehyksenä, kun se määrittelee maantieteellisiä markkinoita analyyseissaan, eikä rajoittamaan analyysejaan pelkästään kansallisiin markkinoihin tai sisämarkkinoihin, mikä antaisi eurooppalaiselle teollisuudelle mahdollisuuden luoda T&K-kumppanuuksia tai strategisia liittoutumia; kehottaa tässä mielessä toteuttamaan suurten eurooppalaisten valmistajien rakenneuudistuksen, jotta esiin voi nousta toimijoita, joilla on riittävästi kriittistä massaa, jotta ne voivat selviytyä kansainvälisestä kilpailusta; |
| --- | --- |

17.

Julkiset hankinnat – parannuksia kaipaava väline

| 18. | kehottaa komissiota panemaan julkisia hankintoja koskevat unionin asetukset paremmin täytäntöön; huomauttaa, että unionin säännösten nojalla on mahdollista hylätä tarjoukset, joiden arvosta yli 50 prosenttia tuotetaan unionin ulkopuolella; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että julkisilla hankinnoilla ja ympäristömerkinnöillä on oma tehtävänsä kestävien tuotteiden, palvelujen ja innovaatioiden käyttöönotossa ja Euroopan kestävän teollisen perustan kannalta; vaatii jäsenvaltioilta ja komissiolta yhteisiä toimia, joilla varmistetaan, että hankintaviranomaiset ottavat hankintapäätöstensä perustaksi kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen periaatteen; |
| --- | --- |

19.

Unionin varojen parempi käyttö, T&K ja innovointi – uuden teollisuuspolitiikan edistäminen

| 20. | kehottaa komissiota kehittämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa johdonmukaista ja kattavaa teollisuuspolitiikkaa koskevan unionin strategian, jonka tavoitteena on Euroopan uudelleenteollistaminen ja joka perustuu muun muassa digitalisointiin (erityisesti älykkäiden teknologioiden ja robotiikan sisällyttäminen teollisuuden arvoketjuihin), kestävyyteen, energiatehokkuuteen ja riittäviin resursseihin; kehottaa tämän vuoksi lisäämään jäsenvaltioiden yhteistyötä ja lähentymistä vero-, sosiaali- ja budjettiasioissa, jotta voidaan helpottaa yhteisten teollisuushankkeiden syntymistä; katsoo, että unionin sääntelykehyksen olisi mahdollistettava teollisuudenalojen mukautuminen asiaa koskeviin muutoksiin ja se, että ne voivat ryhtyä ennakoiviin toimiin työpaikkojen luomisen, kasvun ja alueellisen lähentymisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota toimimaan eri teollisuuden alojen kanssa ja varmistamaan unionin rakenne- ja investointirahastojen ja eritoten aluekehitysrahaston parhaan mahdollisen käytön tutkimus- ja kehittämishankkeiden tukemiseksi alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että unionin rahastot antavat hyvän mahdollisuuden rahoittaa kestäviä investointeja energian ja julkisen liikenteen infrastruktuureihin ja tietotekniikan älykkääseen käyttöön; kehottaa parantamaan unionin varojen ja kaikkien Euroopan investointipankin (EIP) hallinnoimien rahoitusvälineiden käyttöön sovellettavien kriteerien ja erityisesti työllisyys-, ympäristö- ja sosiaalikriteerien täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa laatimaan älykästä erikoistumista koskevan unionin toimintasuunnitelman ja asettamaan tutkimus- ja kehittämistoiminnan etusijalle niillä aloilla, joilla unioni voi olla johtoasemassa; kehottaa luomaan konkreettisia välineitä, joiden avulla unioni ja jäsenvaltiot voivat toteuttaa yhteisiä tutkimus- ja kehittämistoimia aloilla ja tulokset voidaan hyödyntää paikallisessa taloudessa; katsoo, että tutkimuksen ja teollisuuden välinen yhteys on ratkaisevan tärkeä EU:n teollisuuden kilpailukyvyn edistämiselle; kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita aktiivisesti edistämään ja rohkaisemaan tutkimuskeskusten, korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön tehostamista; kehottaa parantamaan tutkimusympäristöä lisäämällä tutkimuksen, kehityksen ja innovoinnin määrärahoja ja yhdistelemällä eri EU:n ja kansallisia rahoitusohjelmia paremmin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia toteuttamaan toimia erityisesti alueilla, jotka ovat eniten kärsineet teollisuuden alasajosta, ja nopeuttamaan näiden alueiden tuensaantia kiireellisesti siten, että samalla varmistetaan, että tukea annetaan elinkelpoisille ja laadukkaille hankkeille; katsoo, että olisi tarkasteltava lähemmin mahdollisuuksia lisätä erityisesti teollisuustuotannossa ja siihen liittyvissä palveluissa Euroopan investointipankin innovointiin ja teollisuuden muutosprosesseihin suuntaamaa strategista ja kohdennettua luototusta; kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan EU:n yritysten, erityisesti pk- ja mikroyritysten, rahoituksen saantia ja lisäämään siten niiden valmiuksia kehittää hankkeita sekä tarjoamaan niille parempia neuvontapalveluja ja teknistä tukea; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tutkimaan keinoja taloudellisen uudelleenkäytön sallimiseksi siten, että samalla varmistetaan, että yritykset kantavat täyden ympäristövastuun, kunnioittavat ympäristölainsäädäntöä ja panevat täytäntöön tiukat ympäristönormit; vaatii yrityksiä ennallistamaan suljetut laitokset kohtuullisen ajan kuluessa ja tarjoamaan paikallisille viranomaisille mahdollisuuksia ottaa ne käyttöön; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota tarkastelemaan, miten jäsenvaltiot voisivat vaihtaa parhaita käytäntöjä, jotka liittyvät siihen, miten parhaiten käsitellä yritysten sulkemista, ja kannustamaan niitä etsimään sääntelyn puitteissa esimerkkejä, jotta voidaan – mahdollisuuksien rajoissa – järjestää laitoksen ostajan etsiminen tai myynti, jotta voidaan pitää tehtaat tuotannossa, vaikka alkuperäiset omistajat ovat päättäneet toiminnan lopettamisesta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että verovilppi esimerkiksi siirtämällä kiinteää omaisuutta, aineetonta omaisuutta tai palveluja yritysten välillä alhaisin hinnoin (siirtohinnat) olisi estettävä ja että tämä johtuu myös vero- ja kauppakysymysten puutteellisesta unionin tason koordinoinnista; kehottaa lisäämään jäsenvaltioiden yhteistyötä ja lähentymistä vero-, sosiaali- ja budjettiasioissa; |
| --- | --- |

27.

Sosiaalisesti vastuullisesti hoidetut uudelleenjärjestelyt ja laadukkaiden työpaikkojen luominen tulevaisuuden aloilla

| 28. | pitää myönteisenä tiettyjen paikallisviranomaisten ja työmarkkinaosapuolten (kuten Alstomin tapauksessa), yhteistä aloitetta, jolla edistetään uudelleenjärjestelyn kohteena oleville työntekijöille ja yrityksille suunnattuja kokeellisia hankkeita, joilla pyritään koulutuksella ja muilla toimilla turvaamaan ammattiurien jatkuminen laadukkaiden työpaikkojen säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | painottaa, että teknisen osaamisen kehittäminen on ratkaisevan tärkeää erityisesti valmistavan teollisuuden alalla; painottaa, että on edistettävä ammattitaitoisten teknisten työntekijöiden tärkeyttä; katsoo, että vihreän talouden nettotyöllistämispotentiaalin maksimoimiseksi on ratkaisevaa tarjota nykyiselle työvoimalle sopivia tilaisuuksia hankkia uutta, kiertotaloudessa tarvittavaa osaamista; muistuttaa, että ammattitaitoinen työvoima on tuotannon kannattavuuden kannalta tärkeää; painottaa, että koulutusjärjestelmien, korkeakoulujen ja työmarkkinoiden synergiaa on edistettävä muun muassa lisäämällä työharjoittelua ja yhteistyötä yritysten kanssa innovatiivisten klustereiden perustamisessa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa kaikkia asiasta vastaavia viranomaisia varmistamaan, että kaikki asianomaiset osapuolet noudattavat työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevia kansallisia ja unionin säännöksiä kaikilta osin erityisesti uudelleenjärjestelyjen yhteydessä ja myös takaamaan ympäristön suojelun ja työturvallisuuden; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että yritysten on täytettävä unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaiset lailliset velvoitteensa, asetettava etusijalle työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa ja tarjottava heille mahdollisuus tarkastella työmarkkinaosapuolten esittämiä vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että kaikki uudelleenjärjestelyt olisi selitettävä ja perusteltava sidosryhmille, mukaan luettuna aiheellisissa tapauksissa suunniteltujen toimenpiteiden valinta ja mahdolliset vaihtoehdot; kehottaa paikalliseen vuoropuheluun, joka kattaa kaikki sidosryhmät ja jossa käsitellään uudelleenjärjestelyjen mahdollisimman hyvää toteuttamista; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa molemminpuoliseen luottamukseen ja vastuun jakamiseen perustuvan ja jatkuvan, kaikkien työmarkkinaosapuolten välillä käytävän vuoropuhelun merkitystä yhtenä parhaista välineistä pyrittäessä sovintoratkaisuihin ja yhteisiin näkemyksiin, kun ennakoidaan, ehkäistään ja hallinnoidaan uudelleenjärjestelyprosessia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että uudelleenjärjestelyjen yhteydessä on turvattava työntekijöiden terveyteen ja työoloihin, sosiaaliturvaan, uudelleenkoulutukseen ja työmarkkinoille palaamiseen liittyvät edut; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että uudelleenjärjestelyt vaikuttavat paljon laajemmin kuin vain itse yritykseen ja niillä on ennalta-arvaamattomia vaikutuksia paikallisyhteisöihin sekä jäsenvaltioiden taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota kuulemaan työmarkkinaosapuolia joukkoirtisanomisia koskevan lainsäädännön vaikuttavuudesta Caterpillarin ja Alstomin tapausten valossa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää valitettavana, että reaalitaloudesta on vähitellen tullut yhä sijoittajavetoisempaa ja siinä keskitytään lyhyen aikavälin talousnäkymiin sen sijaan, että ylläpidetään innovatiivista teollisuutta, joka voi tuottaa kestäviä ja laadukkaita työpaikkoja ja pitkän aikavälin hyötyjä yhteiskunnalle; pitää valitettavana, että tämä toimintatapa on vienyt tehdasteollisuudesta lukuisia työpaikkoja; kehottaa komissiota kuulemaan työmarkkinaosapuolia mahdollisuudesta tarkistaa joukkoirtisanomisia koskevaa nykyistä lainsäädäntöä ja ottamaan siinä huomioon Caterpillarin ja Alstomin tapauksiin liittyvät näkökohdat ja eritoten kaikkien työntekijöiden ja alihankkijoiden osallistumisen menettelyyn sekä tehokkaat toimet sellaisten laittomien joukkoirtisanomisten välttämiseksi, jotka eivät perustu aidosti taloudellisiin seikkoihin, mukaan lukien mahdollisuus langettaa seuraamuksia esimerkiksi keskeyttämällä varojen saanti unionin rahoittamista ohjelmista ja vaatimalla myönnettyjen julkisten tukien takaisinmaksua; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komission työryhmää tutkimaan tapaa, jolla eurooppalaisen yritysneuvoston kuulemismenettelyä on noudatettu; kehottaa komissiota tämän tutkimuksen valossa harkitsemaan eurooppalaista yritysneuvostoa koskevan direktiivin tarkistamista; |
| --- | --- |

38.

| 39. | panee merkille, että Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) on globalisaation aikakaudella keskeinen unionin väline, jolla tuetaan jäsenvaltioita työntekijöiden ammatilliseen uudelleenkoulutukseen liittyvissä toimintapolitiikoissa ja jonka avulla voidaan luoda uusia talouden rakenteita alueelle globalisaation tai talouskriisin kielteisistä seurauksista kärsiviä työntekijöitä varten; pitää Euroopan globalisaatiorahaston toiminnasta, vaikutuksesta ja lisäarvosta 2007–2014 15. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman (7) sisältämiä suosituksia tärkeinä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa kuitenkin, että Euroopan globalisaatiorahasto on väline, jolla vastataan ainoastaan toteutuneisiin työntekijävähennyksiin, ja että jäsenvaltioiden ja unionin on pyrittävä voimakkaammin luomaan asianmukainen taloudellinen ja lainsäädännöllinen ympäristö, jossa voidaan parantaa kilpailukykyä ja luoda pysyviä kestäviä työpaikkoja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille Euroopan tärkeimpiä teollisuuden aloja, eli rautatieteollisuutta ja koneteollisuutta koskevasta strategiastaan suotuisamman markkinaympäristön luomiseksi sekä siitä, mitä se aikoo tehdä työpaikkojen, taitotiedon ja investointien säilyttämiseksi Euroopassa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | panee merkille, että uudelleenjärjestelyjen yhteydessä nuoret ja ikääntyvät työntekijät joutuvat useammin niiden kohteiksi kuin muut ikäryhmät; korostaa, että työnantajien on irtisanomistapauksissa noudatettava syrjinnän vastaista lainsäädäntöä etenkin ikäsyrjinnän osalta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa, että vihreään talouteen siirtyminen merkitsee huomattavaa potentiaalia luoda paikallisia työpaikkoja, joita ei voida siirtää muualle, aloilla, joita ei voi siirtää ulkomaille; toteaa, että on vahvaa näyttöä siitä, että siirtyminen vihreään talouteen vaikuttaa kaiken kaikkiaan myönteisesti työllisyyteen, ottaen huomioon, että kestävä taloudellinen toiminta, kuten energian säästäminen, ovat työvoimavaltaisempia kuin se toiminta, joka niillä korvataan, ja että se voi antaa alueille mahdollisuuden lisätä omavaraisuuttaan; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

(3)  EUVL C 440, 30.12.2015, s. 23.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0032.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0460.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0280.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0361.

---

Torstai 6. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/29

---

P8_TA(2016)0378

Ruanda ja Victoire Ingabiren tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Ruandasta ja Victoire Ingabiren tapauksesta (2016/2910(RSP))

(2018/C 215/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman Ruandasta: Victoire Ingabiren tapaus (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2013 antamansa päätöslauselman Ruandasta: Victoire Ingabiren tapaus (1),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan (ACHPR), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan (ACHPR),

| — | ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hyvää hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hyvää hallintoa koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon periaatteet ja suuntaviivat oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeusapuun Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon periaatteet ja suuntaviivat oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeusapuun Afrikassa,

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Ruanda ratifioi vuonna 1975, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Ruanda ratifioi vuonna 1975,

| — | ottaa huomioon Ruandaa koskevan vuoden 2015 yleisen määräaikaisarvioinnin tulokset sekä YK:n ihmisoikeuskomitean vuoden 2016 loppupäätelmän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ruandaa koskevan vuoden 2015 yleisen määräaikaisarvioinnin tulokset sekä YK:n ihmisoikeuskomitean vuoden 2016 loppupäätelmän,

| — | ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Federica Mogherinin EU:n puolesta 3. joulukuuta 2015 antaman julkilausuman Ruandan perustuslain tarkistusprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Federica Mogherinin EU:n puolesta 3. joulukuuta 2015 antaman julkilausuman Ruandan perustuslain tarkistusprosessista,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2015 annetun EU:n yhteisen paikallisen julkilausuman perustuslakiluonnosta koskevasta Ruandan kansanäänestyksestä; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2015 annetun EU:n yhteisen paikallisen julkilausuman perustuslakiluonnosta koskevasta Ruandan kansanäänestyksestä;

| — | ottaa huomioon Demokraattisten voimien liiton (United Democratic Forces) 16. maaliskuuta 2016 antaman lehdistötiedotteen poliittisen vangin Victoire Ingabire Umuhozan muutoksenhakuasiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Demokraattisten voimien liiton (United Democratic Forces) 16. maaliskuuta 2016 antaman lehdistötiedotteen poliittisen vangin Victoire Ingabire Umuhozan muutoksenhakuasiasta,

| — | ottaa huomioon Freedom House -järjestön vuoden 2015 raportin Ruandasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Freedom House -järjestön vuoden 2015 raportin Ruandasta,

| — | ottaa huomioon Amnesty International -järjestön maaraportin Ruandasta 2015/2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amnesty International -järjestön maaraportin Ruandasta 2015/2016,

| — | ottaa huomioon Amnesty Internationalin vuonna 2013 laatiman raportin Victoire Ingabiren oikeudenkäynnistä ”Justice in jeopardy. The first instance trial of Victoire Ingabire”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amnesty Internationalin vuonna 2013 laatiman raportin Victoire Ingabiren oikeudenkäynnistä ”Justice in jeopardy. The first instance trial of Victoire Ingabire”,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan Catherine Ashtonin 4. helmikuuta 2013 antaman vastauksen kirjalliseen kysymykseen E-010366/2012 Victoire Ingabirestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan Catherine Ashtonin 4. helmikuuta 2013 antaman vastauksen kirjalliseen kysymykseen E-010366/2012 Victoire Ingabirestä,

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2016 julkaistun Human Rights Watch -järjestön lausunnon Ruandassa kadonneesta opposition aktivistista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2016 julkaistun Human Rights Watch -järjestön lausunnon Ruandassa kadonneesta opposition aktivistista,

| — | ottaa huomioon oikeutta rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja oikeutta yhdistymisvapauteen käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2014 raportin Ruandasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeutta rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja oikeutta yhdistymisvapauteen käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2014 raportin Ruandasta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Ruanda on yksi harvoista Afrikan maista, joka on toiminut vuosituhattavoitteiden saavuttamisen mallimaana erityisesti sukupuolten tasa-arvon, naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen, yleisen peruskoulutuksen, lasten ja äitien kuolleisuuden, hiv-tartuntojen esiintyvyyden ja ympäristön kestävyyden osalta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Ruanda on yksi harvoista Afrikan maista, joka on toiminut vuosituhattavoitteiden saavuttamisen mallimaana erityisesti sukupuolten tasa-arvon, naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen, yleisen peruskoulutuksen, lasten ja äitien kuolleisuuden, hiv-tartuntojen esiintyvyyden ja ympäristön kestävyyden osalta;

| B. | toteaa, että voimakkaan talouskasvun myötä elinolot ovat parantuneet merkittävästi, minkä osoituksena lapsikuolleisuus väheni kolmannekseen ja yleisen ensiasteen koulutuksen kattavuus oli liki täydellinen; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että voimakkaan talouskasvun myötä elinolot ovat parantuneet merkittävästi, minkä osoituksena lapsikuolleisuus väheni kolmannekseen ja yleisen ensiasteen koulutuksen kattavuus oli liki täydellinen;

| C. | ottaa huomioon, että maan talouden kohentamiseksi ja sen muuttamiseksi teollistuneemmaksi ja palvelukeskeisemmäksi on toteutettu taloudellisia ja poliittisia toimia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että maan talouden kohentamiseksi ja sen muuttamiseksi teollistuneemmaksi ja palvelukeskeisemmäksi on toteutettu taloudellisia ja poliittisia toimia;

| D. | toteaa, että Demokraattisten voimien liiton (UDF) puheenjohtaja Victoire Ingabire tuomittiin 30. lokakuuta 2012 kahdeksaksi vuodeksi vankilaan salaliitosta virkavallan vahingoittamiseksi terrorismin avulla ja vuoden 1994 kansanmurhan vähättelemisestä, ja toteaa, että tuomio perustui yhteydenpitoon Ruandan demokraattisen vapautusarmeijan (FDLR) kanssa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Demokraattisten voimien liiton (UDF) puheenjohtaja Victoire Ingabire tuomittiin 30. lokakuuta 2012 kahdeksaksi vuodeksi vankilaan salaliitosta virkavallan vahingoittamiseksi terrorismin avulla ja vuoden 1994 kansanmurhan vähättelemisestä, ja toteaa, että tuomio perustui yhteydenpitoon Ruandan demokraattisen vapautusarmeijan (FDLR) kanssa;

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin valtuuskuntaa ei päästetty syyskuussa 2016 tapaamaan vangittua oppositiojohtajaa Victoire Ingabireä; ottaa huomioon, että vaikka vierailun teemana oli naisten asema yhteiskunnassa ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisääminen, ulko- ja kehitysministeriö katsoi, ettei rangaistusvanki Victoire Ingabirellä ollut vankilassaoloa koskevien kansallisten suuntaviivojen ja sääntöjen perusteella syytä ottaa vastaan Euroopan parlamentin jäsenten virallista valtuuskuntaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin valtuuskuntaa ei päästetty syyskuussa 2016 tapaamaan vangittua oppositiojohtajaa Victoire Ingabireä; ottaa huomioon, että vaikka vierailun teemana oli naisten asema yhteiskunnassa ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisääminen, ulko- ja kehitysministeriö katsoi, ettei rangaistusvanki Victoire Ingabirellä ollut vankilassaoloa koskevien kansallisten suuntaviivojen ja sääntöjen perusteella syytä ottaa vastaan Euroopan parlamentin jäsenten virallista valtuuskuntaa;

| F. | ottaa huomioon valtuuskunnan panneen merkille, että ratkaisematta on edelleen merkittäviä haasteita, jotka liittyvät koulunkäyntimahdollisuuksiin maaseutualueilla, omistusoikeuden muuttamiseen tasa-arvoisemmaksi, muun kuin maatalousalan työpaikkojen tarjonnan parantamiseen ja että ihmisoikeustilanne ja erityisesti poliittinen osallistuminen ja sananvapaus aiheuttavat edelleen huolta Ruandassa, sillä riippumaton kansalaisyhteiskunta on hyvin heikko; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon valtuuskunnan panneen merkille, että ratkaisematta on edelleen merkittäviä haasteita, jotka liittyvät koulunkäyntimahdollisuuksiin maaseutualueilla, omistusoikeuden muuttamiseen tasa-arvoisemmaksi, muun kuin maatalousalan työpaikkojen tarjonnan parantamiseen ja että ihmisoikeustilanne ja erityisesti poliittinen osallistuminen ja sananvapaus aiheuttavat edelleen huolta Ruandassa, sillä riippumaton kansalaisyhteiskunta on hyvin heikko;

| G. | ottaa huomioon, että lukuisat ihmisoikeusjärjestöt tuomitsivat Victoire Ingabiren ensimmäisen asteen oikeudenkäynnin, sillä siinä havaittiin vakavia epäsäännönmukaisuuksia ja häntä kohdeltiin epäoikeudenmukaisesti; ottaa huomioon, että Amnesty International -järjestö tuo raportissaan esille Ruandan presidentin ennen oikeudenkäyntiä esittämät julkiset, syytetyn kannalta haitalliset lausunnot, ja toteaa, että oikeudenkäynnissä tukeuduttiin Camp Kamissa (jossa väitetään käytetyn kidutusta) pidettyjen vankien tunnustuksiin; toteaa, että toukokuussa 2013 neljä syyttäjän todistajaa ja yksi kanssasyytetty, jotka olivat todistaneet Victoire Ingabirea vastaan Ruandan valtakunnanoikeudessa vuonna 2012, ilmoittivat korkeimmalle oikeudelle, että heidän todistuksensa olivat vääriä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että lukuisat ihmisoikeusjärjestöt tuomitsivat Victoire Ingabiren ensimmäisen asteen oikeudenkäynnin, sillä siinä havaittiin vakavia epäsäännönmukaisuuksia ja häntä kohdeltiin epäoikeudenmukaisesti; ottaa huomioon, että Amnesty International -järjestö tuo raportissaan esille Ruandan presidentin ennen oikeudenkäyntiä esittämät julkiset, syytetyn kannalta haitalliset lausunnot, ja toteaa, että oikeudenkäynnissä tukeuduttiin Camp Kamissa (jossa väitetään käytetyn kidutusta) pidettyjen vankien tunnustuksiin; toteaa, että toukokuussa 2013 neljä syyttäjän todistajaa ja yksi kanssasyytetty, jotka olivat todistaneet Victoire Ingabirea vastaan Ruandan valtakunnanoikeudessa vuonna 2012, ilmoittivat korkeimmalle oikeudelle, että heidän todistuksensa olivat vääriä;

| H. | ottaa huomioon, että 13. syyskuuta 2012 Victoire Ingabire nimitettiin yhdessä kahden muun ruandalaisen poliitikon, Bernard Ntagandan ja Deogratias Mushyayidin, kanssa Euroopan parlamentin vuoden 2012 Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon saajaehdokkaiksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 13. syyskuuta 2012 Victoire Ingabire nimitettiin yhdessä kahden muun ruandalaisen poliitikon, Bernard Ntagandan ja Deogratias Mushyayidin, kanssa Euroopan parlamentin vuoden 2012 Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon saajaehdokkaiksi;

| I. | ottaa huomioon, että Victoire Ingabire valitti vuonna 2015 Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimeen ja syytti Ruandan hallitusta oikeuksiensa rikkomisesta; ottaa huomioon, että maaliskuussa 2013 Ruanda erosi mainitusta Afrikan tuomioistuimesta, ja totesi, että Ruandan tuomioistuimet pystyvät käsittelemään kaikki paikalliset tapaukset; ottaa huomioon, että Ruandan hallitus veti takaisin julkilausumansa, jonka mukaisesti yksityishenkilöillä on oikeus esittää valitus suoraan Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimelle, 29. helmikuuta 2016 eli vain muutama päivä ennen kuin tuomareiden oli määrä kuulla Victoire Ingabiren Ruandan hallitusta vastaan nostama syyte; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Victoire Ingabire valitti vuonna 2015 Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimeen ja syytti Ruandan hallitusta oikeuksiensa rikkomisesta; ottaa huomioon, että maaliskuussa 2013 Ruanda erosi mainitusta Afrikan tuomioistuimesta, ja totesi, että Ruandan tuomioistuimet pystyvät käsittelemään kaikki paikalliset tapaukset; ottaa huomioon, että Ruandan hallitus veti takaisin julkilausumansa, jonka mukaisesti yksityishenkilöillä on oikeus esittää valitus suoraan Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimelle, 29. helmikuuta 2016 eli vain muutama päivä ennen kuin tuomareiden oli määrä kuulla Victoire Ingabiren Ruandan hallitusta vastaan nostama syyte;

| J. | ottaa huomioon, että Victoire Ingabiren puolueen, FDU-Inkingin mukaan tämän vankilaolot ovat heikentyneet merkittävästi vuoden 2016 huhtikuun jälkeen; ottaa huomioon, että hänelle ei sallita ulkopuolelta tuotuja erityisruokavalion mukaisia aterioita ja hänen lääkärintodistuksensa on kumottu; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Victoire Ingabiren puolueen, FDU-Inkingin mukaan tämän vankilaolot ovat heikentyneet merkittävästi vuoden 2016 huhtikuun jälkeen; ottaa huomioon, että hänelle ei sallita ulkopuolelta tuotuja erityisruokavalion mukaisia aterioita ja hänen lääkärintodistuksensa on kumottu;

| K. | ottaa huomioon, että Victoire Ingabiren puolue, FDU-Inkingi ei ole muun muassa voinut rekisteröityä poliittiseksi puolueeksi ja että useita sen jäseniä on uhattu, pidätetty ja vangittu; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Victoire Ingabiren puolue, FDU-Inkingi ei ole muun muassa voinut rekisteröityä poliittiseksi puolueeksi ja että useita sen jäseniä on uhattu, pidätetty ja vangittu;

| L. | ottaa huomioon, että useita oppositiopuolueiden jäseniä pidetään vangittuina; ottaa huomioon, että sairaanhoitaja ja poliittinen aktivisti Illuminée Iragena, jolla on yhteyksiä FDU-Inkingi-puolueeseen, on ollut kadonneena viisi kuukautta ja että hänen turvallisuutensa pelätään olevan uhattuna; ottaa huomioon, että FDU-Inkingi-puolueen rahastonhoitaja Léonille Gasengayire pidätettiin 23. elokuuta 2016 ja että häntä syytetään kansannousun lietsomisesta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että useita oppositiopuolueiden jäseniä pidetään vangittuina; ottaa huomioon, että sairaanhoitaja ja poliittinen aktivisti Illuminée Iragena, jolla on yhteyksiä FDU-Inkingi-puolueeseen, on ollut kadonneena viisi kuukautta ja että hänen turvallisuutensa pelätään olevan uhattuna; ottaa huomioon, että FDU-Inkingi-puolueen rahastonhoitaja Léonille Gasengayire pidätettiin 23. elokuuta 2016 ja että häntä syytetään kansannousun lietsomisesta;

| M. | toteaa, että Ruanda on maailman lehdistönvapautta mittaavan indeksin (World Press Freedom Index) mukaan sijalla 161 kaikkiaan 180 maasta; ottaa huomioon, että lehdistönvapaus heikkenee edelleen, sillä riippumattomia toimittajia häiritään, uhataan ja pidätetään tämän tästä; toteaa, että maanpakoon lähteneisiin ja ulkomaisiin toimittajiin kohdistetaan yhä useammin laitonta pelottelua ja väkivaltaa ja heitä siepataan heidän arvosteltuaan viranomaisia raporteissaan; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Ruanda on maailman lehdistönvapautta mittaavan indeksin (World Press Freedom Index) mukaan sijalla 161 kaikkiaan 180 maasta; ottaa huomioon, että lehdistönvapaus heikkenee edelleen, sillä riippumattomia toimittajia häiritään, uhataan ja pidätetään tämän tästä; toteaa, että maanpakoon lähteneisiin ja ulkomaisiin toimittajiin kohdistetaan yhä useammin laitonta pelottelua ja väkivaltaa ja heitä siepataan heidän arvosteltuaan viranomaisia raporteissaan;

| N. | ottaa huomioon, että hallitus keskeytti lokakuussa 2014 määrittämättömäksi ajaksi Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen yleisradiotoiminnan harjoittajan BBC:n ruandankielisen lähetystoiminnan sen jälkeen, kun yhtiö oli lähettänyt kiistanalaisen televisiodokumenttiohjelman Ruandan vuoden 1994 kansanmurhasta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että hallitus keskeytti lokakuussa 2014 määrittämättömäksi ajaksi Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen yleisradiotoiminnan harjoittajan BBC:n ruandankielisen lähetystoiminnan sen jälkeen, kun yhtiö oli lähettänyt kiistanalaisen televisiodokumenttiohjelman Ruandan vuoden 1994 kansanmurhasta;

| O. | toteaa, että demokratian vakiinnuttaminen – oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oppositiopuolueiden osallistumisen varmistaminen mukaan luettuna – on keskeisen tärkeää erityisesti vuonna 2017 pidettäviä presidentinvaaleja ajatellen; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että demokratian vakiinnuttaminen – oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oppositiopuolueiden osallistumisen varmistaminen mukaan luettuna – on keskeisen tärkeää erityisesti vuonna 2017 pidettäviä presidentinvaaleja ajatellen;

| P. | ottaa huomioon, että Victoire Ingabiren rikosoikeudenkäynnin yhteydessä esille tulleet Ruandan oikeusjärjestelmän puutteet ovat heikentäneet sen kykyä käsitellä korkean profiilin poliittisia tapauksia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Victoire Ingabiren rikosoikeudenkäynnin yhteydessä esille tulleet Ruandan oikeusjärjestelmän puutteet ovat heikentäneet sen kykyä käsitellä korkean profiilin poliittisia tapauksia;

| Q. | ottaa huomioon, että Ruanda on keskeinen toimija Suurten järvien alueella ja että se voi olla avainasemassa vakauttamisprosessissa, myös mineraalien ja muiden luonnonvarojen laittoman kaupan torjunnan yhteydessä; toteaa, että Kongon demokraattista tasavaltaa käsittelevä Yhdistyneiden kansakuntien asiantuntijaryhmä suosittelee vuonna 2015 julkaistussa raportissaan, että Ruandan hallitus tutkii tinan, tantaalin ja volframin laitonta kauppaa sekä Kongon demokraattisesta tasavallasta peräisin olevien mineraalien ”pesua” Ruandassa ja asettaa siihen osallistuneet syytteeseen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Ruanda on keskeinen toimija Suurten järvien alueella ja että se voi olla avainasemassa vakauttamisprosessissa, myös mineraalien ja muiden luonnonvarojen laittoman kaupan torjunnan yhteydessä; toteaa, että Kongon demokraattista tasavaltaa käsittelevä Yhdistyneiden kansakuntien asiantuntijaryhmä suosittelee vuonna 2015 julkaistussa raportissaan, että Ruandan hallitus tutkii tinan, tantaalin ja volframin laitonta kauppaa sekä Kongon demokraattisesta tasavallasta peräisin olevien mineraalien ”pesua” Ruandassa ja asettaa siihen osallistuneet syytteeseen;

| 1. | tuomitsee jyrkästi luonteeltaan poliittiset oikeudenkäynnit, poliittisten vastustajien syytteeseenpanon ja oikeudenkäynnin tuloksen päättämisen ennakolta; kehottaa Ruandan hallitusta ulottamaan talous- ja sosiaalipolitiikan alan saavutukset myös ihmisoikeuksien alalle, jotta maa voi siirtyä täysimääräisesti kohti nykyaikaista ja osallistavaa demokratiaa; kehottaa Ruandan viranomaisia varmistamaan, että Victoire Ingabiren muutoksenhakuprosessi on oikeudenmukainen ja täyttää Ruandan lainsäädännössä ja kansainvälisessä oikeudessa asetetut vaatimukset; korostaa, että syytettyjä vastaan käynnistetyt oikeudenkäynnit ja niissä esitetyt syytteet eivät voi perustua epämääräisiin ja epätarkkoihin säädöksiin ja tällaisten säädösten väärinkäyttöön, kuten Victoire Ingabiren tapauksessa menetellään; |
| --- | --- |

1.

| 2. | esittää syvän huolensa sen johdosta, että Ruandan korkein oikeus on evännyt Victoire Ingabireltä valitusluvan ja tuominnut tämän 15 vuodeksi vankilaan, ja että Ingabiren vankilaolot ovat heikentyneet entisestään; katsoo, että Ruandassa läpiviety muutoksenhakuprosessi ei täyttänyt kansainvälisiä normeja, joihin kuuluu Victoire Ingabiren oikeus syyttömyysolettamaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että Ruandan vetäytyminen Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen tuomiovallasta maaliskuussa 2016 vain muutama päivä ennen kuin tuomioistuimen oli määrä käsitellä Victoire Ingabiren esittämää muutoksenhakupyyntöä on olosuhteista riippuva päätös, jonka tarkoituksena on rajoittaa yksityishenkilöiden ja kansalaisjärjestöjen mahdollisuuksia kääntyä suoraan tuomioistuimen puoleen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palauttaa Ruandan viranomaisten mieliin, että EU on esittänyt Ruandan kanssa käymänsä Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaisen virallisen poliittisen vuoropuhelun yhteydessä huolensa ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; vaatii, että Victoire Ingabiren tapausta tarkastellaan pikaisesti ja puolueettomasti uudelleen tosiasioiden perusteella, lainsäädännön mukaisesti ja ilman rajoituksia, asiatonta vaikuttamista, painostusta tai uhkauksia; vaatii, että Victoire Ingabiren oikeuksia, myös tämän oikeutta oikeusavustajaan ja riittävään ravintoon ja hoitoon, kunnioitetaan vankilassa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuomitsee oppositiopuolueiden johtajiin, jäseniin ja aktivisteihin sekä toimittajiin ja muihin Ruandan hallituksen arvostelijoinaan pitämiin henkilöihin kohdistetut kaikenlaiset pelottelutoimet, pidätykset, säilöönotot ja syytteeseenpanot, jotka johtuvat vain heidän esittämistään mielipiteistä; kehottaa Ruandan viranomaisia tässä yhteydessä arvioimaan uudelleen ja mukauttamaan kansallista lainsäädäntöä, jotta taataan sananvapaus, ja kehottaa tältä osin keskittymään rikoslain 451 ja 463 pykäliin, joissa sananvapautta rajoitetaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa Ruandan hallitusta osoittamaan valmiutensa tutkia väitteet opposition aktivisteihin ja toimittajiin kohdistetuista väärinkäytöksistä sekä saattamaan armeijan säilöönottokeskukset vastaamaan Ruandan lainsäädännön vaatimuksia ja kansainvälisiä normeja; kehottaa Ruandan viranomaisia vapauttamaan viipymättä kaikki henkilöt ja muut aktivistit, jotka on pidätetty tai tuomittu vain siksi, että he käyttivät oikeuttaan ilmaista mielipiteensä, liittyä yhdistykseen tai kokoontua rauhanomaisesti, ja varmistamaan hallinto-, lainsäädäntö- ja tuomiovallan jaon ja eritoten oikeuslaitoksen riippumattomuuden; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Ruandan viranomaisia lisäämään ponnistelujaan Illuminée Iragenan, John Ndabarasan, Léonille Gasangayiren ja muiden henkilöiden, joiden pelätään tulleen siepatuiksi, tapausten tutkimiseksi, jotta heidän olinpaikkansa saadaan selville ja jotta heidät voidaan vapauttaa tai tuoda oikeuden eteen, jos he ovat pidätettyinä, sekä varmistamaan hallituksen todellisten tai epäiltyjen vastustajien tai arvostelijoiden, kuten Frank Rusagaran, Joel Mutabazin, Kizito Mihigon ja heidän kanssasyytettyjensä, oikeudenkäyntien oikeudenmukaisuuden; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Ruandan viranomaisia varmistamaan, että vuoden 2017 vaalit ovat rauhanomaiset, uskottavat ja avoimet, ja kehottaa hallitusta olemaan yhteydessä oppositioon vaaleihin valmistauduttaessa; esittää tukensa EU:n pitkän aikavälin vaalitarkkailuvaltuuskunnan lähettämiselle vuoden 2017 presidentinvaaleihin, ja kehottaa valtuuskuntaa keskittymään toiminnassaan poliittiseen liikkumatilaan ja perusvapauksiin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa Ruandan viranomaisia, että demokratia perustuu moniarvoiseen hallitukseen, toimivaan oppositioon, riippumattomiin tiedotusvälineisiin ja oikeuslaitokseen, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen sekä sananvapauteen ja kokoontumisoikeuteen; kehottaa tässä yhteydessä Ruandaa avaamaan poliittista tilaansa, pitämään kiinni näistä normeista ja kohentamaan ihmisoikeustilannettaan; odottaa Ruandan panevan täytäntöön oikeutta rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja oikeutta yhdistymisvapauteen käsittelevän YK:n erityisraportoijan antamat suositukset (2014); |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Ruandan viranomaisia tarkastelemaan kiireesti uudelleen yksityishenkilöiden ja kansalaisjärjestöjen oikeutta esittää valitus suoraan Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimelle koskevaa julkilausumaansa sekä palauttamaan kyseinen oikeus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EU:ta ja sen kansainvälisiä kumppaneita jatkamaan Ruandan kansan tukemista sen pyrkiessä edistämään rauhaa ja vakautta maassa ja koko alueella; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota jatkamaan Ruandan valtiollisille instituutioille myönnetyn EU-tuen säännöllistä arvioimista, jotta varmistetaan, että kyseisellä tuella edistetään tinkimättä ihmisoikeuksia, sanan- ja yhdistymisvapautta, poliittista moniarvoisuutta ja kansalaisyhteiskunnan riippumattomuutta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle Federica Mogherinille, YK:n turvallisuusneuvostolle, YK:n pääsihteerille, Afrikan unionin toimielimille, Itä-Afrikan yhteisölle, AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle, EU:n jäsenvaltioille, Victoire Ingabiren puolustajille ja Ruandan presidentille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL C 55, 12.2.2016, s. 127.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/33

---

P8_TA(2016)0379

Sudan

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Sudanista (2016/2911(RSP))

(2018/C 215/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Sudanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Sudanista,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon EU:n, troikan (Norja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat) edustajien ja Saksan 8. elokuuta 2016 esittämän yhteisen julkilausuman, jossa pidettiin myönteisenä sitä, että Sudan Call allekirjoitti Afrikan unionin korkean tason täytäntöönpanoryhmän (AUHIP) etenemissuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n, troikan (Norja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat) edustajien ja Saksan 8. elokuuta 2016 esittämän yhteisen julkilausuman, jossa pidettiin myönteisenä sitä, että Sudan Call allekirjoitti Afrikan unionin korkean tason täytäntöönpanoryhmän (AUHIP) etenemissuunnitelman,

| — | ottaa huomioon riippumattoman asiantuntijan 28. heinäkuuta 2016 esittämän kertomuksen Sudanin ihmisoikeustilanteesta ja erityisraportoijan 4. elokuuta 2016 esittämän kertomuksen yksipuolisten pakkotoimien kielteisestä vaikutuksesta ihmisoikeuksiin ja hänen Sudania koskevaan toimintaansa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon riippumattoman asiantuntijan 28. heinäkuuta 2016 esittämän kertomuksen Sudanin ihmisoikeustilanteesta ja erityisraportoijan 4. elokuuta 2016 esittämän kertomuksen yksipuolisten pakkotoimien kielteisestä vaikutuksesta ihmisoikeuksiin ja hänen Sudania koskevaan toimintaansa,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan / varapuheenjohtajan tiedottajan 27. kesäkuuta 2016 esittämän julkilausuman Sudanin hallituksen ilmoittamasta vihollisuuksien yksipuolisesta keskeyttämisestä neljän kuukauden ajaksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan / varapuheenjohtajan tiedottajan 27. kesäkuuta 2016 esittämän julkilausuman Sudanin hallituksen ilmoittamasta vihollisuuksien yksipuolisesta keskeyttämisestä neljän kuukauden ajaksi,

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2016 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2296, joka hyväksyttiin turvallisuusneuvoston 7728. kokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2016 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2296, joka hyväksyttiin turvallisuusneuvoston 7728. kokouksessa,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 13. kesäkuuta 2016 antaman julkilausuman Darfurin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 13. kesäkuuta 2016 antaman julkilausuman Darfurin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 5 artiklan ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7 artiklan, joista molemmat edellyttävät, ettei keneenkään saa kohdistaa kidutusta eikä julmaa, epäinhimillistä tai alentavaa kohtelua tai rangaistusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 5 artiklan ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7 artiklan, joista molemmat edellyttävät, ettei keneenkään saa kohdistaa kidutusta eikä julmaa, epäinhimillistä tai alentavaa kohtelua tai rangaistusta,

| — | ottaa korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 9. huhtikuuta 2015 esittämän julkilausuman huhtikuussa 2015 pidettyjen Sudanin vaalien epäsuotuisista olosuhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 9. huhtikuuta 2015 esittämän julkilausuman huhtikuussa 2015 pidettyjen Sudanin vaalien epäsuotuisista olosuhteista,

| — | ottaa huomioon kansalaisuus- ja demokratiavaltion perustamista (”Establishment of a State of Citizenship and Democracy”) koskevan niin sanotun Sudan Call -julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisuus- ja demokratiavaltion perustamista (”Establishment of a State of Citizenship and Democracy”) koskevan niin sanotun Sudan Call -julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Darfurin konflikti on kestänyt jo 13 vuoden ajan ja vaatinut yli 300 000 kuolonuhria ja että Sudanin hallituksen joukot jatkavat siviileihin kohdistuvia hyökkäyksiä etenkin Jebel Marrassa; toteaa, että siviilien jatkuvat summittaiset pommitukset ja Sudanin joukkojen laittomat hyökkäykset kyliin Etelä-Kordofanissa, Sinisen Niilin osavaltiossa ja Darfurissa ovat johtaneet uhreihin ja siviili-infrastruktuurin tuhoutumiseen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Darfurin konflikti on kestänyt jo 13 vuoden ajan ja vaatinut yli 300 000 kuolonuhria ja että Sudanin hallituksen joukot jatkavat siviileihin kohdistuvia hyökkäyksiä etenkin Jebel Marrassa; toteaa, että siviilien jatkuvat summittaiset pommitukset ja Sudanin joukkojen laittomat hyökkäykset kyliin Etelä-Kordofanissa, Sinisen Niilin osavaltiossa ja Darfurissa ovat johtaneet uhreihin ja siviili-infrastruktuurin tuhoutumiseen;

| B. | toteaa, että kansallista turvallisuutta koskeva vuoden 2010 laki antoi Sudanin hallitukselle laajat oikeudet pitää pidätettyjä rutiiniluontoisesti eristyksissä pitkiä aikoja ilman syytteitä ja että järjestöjä on lakkautettu väkisin ja niihin on tehty ratsioita; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kansallista turvallisuutta koskeva vuoden 2010 laki antoi Sudanin hallitukselle laajat oikeudet pitää pidätettyjä rutiiniluontoisesti eristyksissä pitkiä aikoja ilman syytteitä ja että järjestöjä on lakkautettu väkisin ja niihin on tehty ratsioita;

| C. | panee merkille, että kuten 21. syyskuuta 2016 esitetyssä YK:n yleisessä määräaikaisarvioinnissa todetaan, Sudan vahvisti sitoutuneensa liittymään kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaiseen yleissopimuksen sekä kansainväliseen yleissopimukseen kaikkien ihmisten suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta; |
| --- | --- |

C.

panee merkille, että kuten 21. syyskuuta 2016 esitetyssä YK:n yleisessä määräaikaisarvioinnissa todetaan, Sudan vahvisti sitoutuneensa liittymään kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaiseen yleissopimuksen sekä kansainväliseen yleissopimukseen kaikkien ihmisten suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta;

| D. | panee merkille, että ihmisoikeusrikkomukset ja -loukkaukset ovat lisääntymissä Darfurissa etenkin Etelä-Kordofanissa ja Sinisen Niilin osavaltiossa ja että tämä käsittää myös laittomia teloituksia, kohtuutonta voimankäyttöä, siviilien sieppauksia, naisiin kohdistuvaan seksuaalista ja sukupuoleen liittyvää väkivaltaa, lapsiin kohdistuvia loukkauksia ja väkivaltaa sekä mielivaltaisia pidätyksiä ja vangitsemisia; |
| --- | --- |

D.

panee merkille, että ihmisoikeusrikkomukset ja -loukkaukset ovat lisääntymissä Darfurissa etenkin Etelä-Kordofanissa ja Sinisen Niilin osavaltiossa ja että tämä käsittää myös laittomia teloituksia, kohtuutonta voimankäyttöä, siviilien sieppauksia, naisiin kohdistuvaan seksuaalista ja sukupuoleen liittyvää väkivaltaa, lapsiin kohdistuvia loukkauksia ja väkivaltaa sekä mielivaltaisia pidätyksiä ja vangitsemisia;

| E. | toteaa, että oppositiossa olevien poliittisten puolueiden, kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeuksien puolustajien toimintavapautta on rajoitettu Sudanissa; toteaa, että kansallisen tiedustelu- ja turvallisuuspalvelun (NISS) kerrotaan jatkuvasti ahdistelevan, ottavan kohteikseen ja asettavan syytteeseen ihmisoikeuksien puolustajia, opiskelija-aktivisteja sekä poliittisia vastustajia, jotka vain harjoittavat laillista toimintaansa; toteaa, että tänä vuonna lukuisia kansalaisyhteiskunnan aktivisteja on pidätetty mielivaltaisesti, ja Khartumin kansainvälisen lentokentän turvallisuusvirkailijat pidättivät myös neljä Sudanin kansalaisyhteiskunnan edustajaa, jotka olivat matkalla Geneveen osallistuakseen siellä 31. maaliskuuta 2016 diplomaattien kanssa järjestettyyn korkean tason ihmisoikeuskokoukseen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että oppositiossa olevien poliittisten puolueiden, kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeuksien puolustajien toimintavapautta on rajoitettu Sudanissa; toteaa, että kansallisen tiedustelu- ja turvallisuuspalvelun (NISS) kerrotaan jatkuvasti ahdistelevan, ottavan kohteikseen ja asettavan syytteeseen ihmisoikeuksien puolustajia, opiskelija-aktivisteja sekä poliittisia vastustajia, jotka vain harjoittavat laillista toimintaansa; toteaa, että tänä vuonna lukuisia kansalaisyhteiskunnan aktivisteja on pidätetty mielivaltaisesti, ja Khartumin kansainvälisen lentokentän turvallisuusvirkailijat pidättivät myös neljä Sudanin kansalaisyhteiskunnan edustajaa, jotka olivat matkalla Geneveen osallistuakseen siellä 31. maaliskuuta 2016 diplomaattien kanssa järjestettyyn korkean tason ihmisoikeuskokoukseen;

| F. | toteaa, että ihmisoikeusryhmät ovat saaneet uskottavia todisteita siitä, että Sudanin hallitus on käyttänyt siviileihin kemiallisia aseita, ja että kyläläiset Darfurin Jebel Marran alueelta ovat paljastaneet epäiltyjen kemiallisin asein tehtyjen hyökkäysten kammottavista seurauksista; panee merkille, että uusin hyökkäys tapahtui 9. syyskuuta 2016 Gamarahin kylässä; panee merkille, että lisäksi on ilmoitettu nopean tuen joukkojen tekemistä hyökkäyksistä ja että kyse on Sudanin armeijan osastosta, joka koostuu aiemmin hallitusta kannattaneista puolisotilaallisista joukoista ja toimii NISS:n alaisuudessa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että ihmisoikeusryhmät ovat saaneet uskottavia todisteita siitä, että Sudanin hallitus on käyttänyt siviileihin kemiallisia aseita, ja että kyläläiset Darfurin Jebel Marran alueelta ovat paljastaneet epäiltyjen kemiallisin asein tehtyjen hyökkäysten kammottavista seurauksista; panee merkille, että uusin hyökkäys tapahtui 9. syyskuuta 2016 Gamarahin kylässä; panee merkille, että lisäksi on ilmoitettu nopean tuen joukkojen tekemistä hyökkäyksistä ja että kyse on Sudanin armeijan osastosta, joka koostuu aiemmin hallitusta kannattaneista puolisotilaallisista joukoista ja toimii NISS:n alaisuudessa;

| G. | panee merkille, että 29. helmikuuta 2016 NISS teki väkivaltaisen ratsian Khartumissa toimivaan kansalaisyhteiskunnan järjestöön (koulutuksen ja inhimillisen kehityksen keskus, TRACKS), jolloin sen johtaja Khalfálah Alafif Muktar ja aktivistit Arwa Ahmed Elrabie, Al-Hassan Kheiry, Imani-Leyla Raye, Abu Hureira Abdelrahman, Al-Baqir Al-Afif Mukhtar, Midhat Afifadeen ja Mustafa Adam pidätettiin ja asetettiin syytteeseen rikollisesta salaliitosta sekä sodankäynnistä valtiota vastaan, ja että näistä syytteistä voidaan langettaa kuolemanrangaistus; toteaa, että keskuksen johtajan terveydentilan on ilmoitettu olevan huono eivätkä perheenjäsenet saa tavata häntä; |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että 29. helmikuuta 2016 NISS teki väkivaltaisen ratsian Khartumissa toimivaan kansalaisyhteiskunnan järjestöön (koulutuksen ja inhimillisen kehityksen keskus, TRACKS), jolloin sen johtaja Khalfálah Alafif Muktar ja aktivistit Arwa Ahmed Elrabie, Al-Hassan Kheiry, Imani-Leyla Raye, Abu Hureira Abdelrahman, Al-Baqir Al-Afif Mukhtar, Midhat Afifadeen ja Mustafa Adam pidätettiin ja asetettiin syytteeseen rikollisesta salaliitosta sekä sodankäynnistä valtiota vastaan, ja että näistä syytteistä voidaan langettaa kuolemanrangaistus; toteaa, että keskuksen johtajan terveydentilan on ilmoitettu olevan huono eivätkä perheenjäsenet saa tavata häntä;

| H. | panee merkille, että Sudanin viranomaiset rajoittavat uskonnonvapautta voimakkaasti; toteaa, että kirkollisiin johtajiin kohdistettu uhkailu ja kristillisten yhteisöjen ahdistelu ovat jatkuneet ja kiihtyneet viime vuosina; toteaa, että Tšekin Christian Aid -järjestön työntekijä Petr Jašek, sudanilaiset pastorit Hassan Abduraheem Kodi Taour, Kuwa Shamal ja darfurilainen opiskelija Abdulmonem Abdumawla Issa Abdumawla ovat olleet jo yhdeksän kuukauden ajan NISS:n pidättäminä ja he joutuvat oikeuteen syytteistä, joiden mukaan he ovat tuoneet esiin väitettyä kristittyjen kärsimystä Sudanin sota-alueilla; toteaa, että viime vuosina on ollut yhä enemmän oikeudenkäyntejä, joissa syytteet ovat koskeneet uskosta luopumista ja jotka ovat johtaneet kuolemanrangaistukseen; |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että Sudanin viranomaiset rajoittavat uskonnonvapautta voimakkaasti; toteaa, että kirkollisiin johtajiin kohdistettu uhkailu ja kristillisten yhteisöjen ahdistelu ovat jatkuneet ja kiihtyneet viime vuosina; toteaa, että Tšekin Christian Aid -järjestön työntekijä Petr Jašek, sudanilaiset pastorit Hassan Abduraheem Kodi Taour, Kuwa Shamal ja darfurilainen opiskelija Abdulmonem Abdumawla Issa Abdumawla ovat olleet jo yhdeksän kuukauden ajan NISS:n pidättäminä ja he joutuvat oikeuteen syytteistä, joiden mukaan he ovat tuoneet esiin väitettyä kristittyjen kärsimystä Sudanin sota-alueilla; toteaa, että viime vuosina on ollut yhä enemmän oikeudenkäyntejä, joissa syytteet ovat koskeneet uskosta luopumista ja jotka ovat johtaneet kuolemanrangaistukseen;

| I. | toteaa, että nopean tuen joukkoja käytettiin äskettäin Sudanin pohjoisrajalla laittomien maahantulijoiden virran pysäyttämiseksi; panee merkille, että nopean tuen joukkojen komentaja totesi 31. elokuuta 2016, että hänen joukkonsa partioivat tätä Egyptin ja Libyan vastaista rajaa väittäen samalla, että Sudan torjuu laitonta maahanmuuttoa EU:n puolesta; panee merkille, että EU:n Sudanin-edustusto kiisti tällaisen tuen 6. syyskuuta 2016; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että nopean tuen joukkoja käytettiin äskettäin Sudanin pohjoisrajalla laittomien maahantulijoiden virran pysäyttämiseksi; panee merkille, että nopean tuen joukkojen komentaja totesi 31. elokuuta 2016, että hänen joukkonsa partioivat tätä Egyptin ja Libyan vastaista rajaa väittäen samalla, että Sudan torjuu laitonta maahanmuuttoa EU:n puolesta; panee merkille, että EU:n Sudanin-edustusto kiisti tällaisen tuen 6. syyskuuta 2016;

| J. | panee merkille, että 24. elokuuta 2016 Italiasta karkotettiin Sudaniin 48 sudanilaista mahdollista turvapaikanhakijaa; toteaa, että toukokuussa 2016 Sudanin viranomaiset karkottivat yli 400 eritrealaista, jotka oli pidätetty matkalla Libyaan; |
| --- | --- |

J.

panee merkille, että 24. elokuuta 2016 Italiasta karkotettiin Sudaniin 48 sudanilaista mahdollista turvapaikanhakijaa; toteaa, että toukokuussa 2016 Sudanin viranomaiset karkottivat yli 400 eritrealaista, jotka oli pidätetty matkalla Libyaan;

| K. | toteaa, että Sudanin viranomaiset tuomitsevat suhteettoman usein naisia ja tyttöjä huonosti määritellyistä rikoksista; toteaa, että naiset kärsivät järjestelmällisestä syrjinnästä ja heihin kohdistetaan ruumiillisia rangaistuksia, kuten ruoskintaa, väljästi määritellystä pukeutumissääntöjen rikkomisesta; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Sudanin viranomaiset tuomitsevat suhteettoman usein naisia ja tyttöjä huonosti määritellyistä rikoksista; toteaa, että naiset kärsivät järjestelmällisestä syrjinnästä ja heihin kohdistetaan ruumiillisia rangaistuksia, kuten ruoskintaa, väljästi määritellystä pukeutumissääntöjen rikkomisesta;

| L. | toteaa, että ”Sudan Call” -julkilausuman allekirjoittajat (poliittisten ja aseellisten oppositiopuolueiden edustajat mukaan lukien kansallinen Umma-puolue, kansallisen yhteisymmärryksen puolue sekä Sudanin vallankumousrintama) ovat sitoutuneet toimimaan konfliktien päättämiseksi Sudanin eri alueilla ja lainsäädännöllisten, institutionaalisten ja taloudellisten uudistusten aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että ”Sudan Call” -julkilausuman allekirjoittajat (poliittisten ja aseellisten oppositiopuolueiden edustajat mukaan lukien kansallinen Umma-puolue, kansallisen yhteisymmärryksen puolue sekä Sudanin vallankumousrintama) ovat sitoutuneet toimimaan konfliktien päättämiseksi Sudanin eri alueilla ja lainsäädännöllisten, institutionaalisten ja taloudellisten uudistusten aikaansaamiseksi;

| M. | panee merkille, että Kansainvälinen rikostuomioistuin antoi presidentti al-Bashirista kaksi pidätysmääräystä vuosina 2009 ja 2010 ja katsoi hänen olevan vastuussa sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja kansanmurhasta; toteaa, että vaikka Sudanin valtio ei olekaan liittynyt Rooman perussääntöön, YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1593 (2005) edellyttää sen tekevän yhteistyötä kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, ja Sudanin on sen vuoksi noudatettava Kansainvälisen rikostuomioistuimen pidätysmääräystä; |
| --- | --- |

M.

panee merkille, että Kansainvälinen rikostuomioistuin antoi presidentti al-Bashirista kaksi pidätysmääräystä vuosina 2009 ja 2010 ja katsoi hänen olevan vastuussa sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja kansanmurhasta; toteaa, että vaikka Sudanin valtio ei olekaan liittynyt Rooman perussääntöön, YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1593 (2005) edellyttää sen tekevän yhteistyötä kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, ja Sudanin on sen vuoksi noudatettava Kansainvälisen rikostuomioistuimen pidätysmääräystä;

| N. | panee merkille, että kesäkuussa 2008 yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa (GAERC) kokoontuneet EU:n ulkoministerit totesivat, että neuvosto oli valmis harkitsemaan toimenpiteitä sellaisia henkilöitä vastaan, jotka eivät tee yhteistyötä Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa; |
| --- | --- |

N.

panee merkille, että kesäkuussa 2008 yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa (GAERC) kokoontuneet EU:n ulkoministerit totesivat, että neuvosto oli valmis harkitsemaan toimenpiteitä sellaisia henkilöitä vastaan, jotka eivät tee yhteistyötä Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa;

| O. | panee merkille, että EU toteuttaa Sudanin kanssa parhaillaan muuttoliikkeen hallinnan parantamiseen liittyvää hanketta; |
| --- | --- |

O.

panee merkille, että EU toteuttaa Sudanin kanssa parhaillaan muuttoliikkeen hallinnan parantamiseen liittyvää hanketta;

| 1. | tuomitsee kemiallisten aseiden käytön siviileihin Jebel Marran alueella Darfurissa Sudanin hallituksen toimesta ja korostaa, että kyseessä on vakava kansainvälisten normien rikkominen ja myös sotarikos; muistuttaa, että Sudan on kemiallisten aseiden kieltosopimuksen osapuoli, ja kehottaa suorittamaan näitä väitteitä koskevan kansainvälisen tutkinnan kemiallisten aseiden kieltojärjestön (OPCW) johdolla; muistuttaa Sudanin viranomaisia näiden velvollisuudesta suojella ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on edelleen erittäin huolissaan jatkuvista laittomista teloituksista, sieppauksista sekä sukupuoleen perustuvasta ja seksuaalisesta väkivallasta konfliktialueilla ja etenkin Darfurissa, Etelä-Kordofanissa ja Sinisen Niilin osavaltiossa samoin kuin tähän liittyvästä vakavasta humanitaarisesta hätätilasta, jonka laajamittaiset väestön siirtymät maan sisällä ovat aiheuttaneet; kehottaa Sudanin joukkoja lopettamaan välittömästi siviilien ilmapommitukset; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee aktivistien mielivaltaiset pidätykset ja vangitsemiset sekä ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien edelleen jatkuvan vankeuden Sudanissa; kehottaa Sudanin hallitusta varmistamaan oikeuden käyttää rauhanomaisesti sananvapautta sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapautta; korostaa, että kansallinen vuoropuhelu voi tuottaa tulosta ainoastaan, jos sitä käydään ilmapiirissä, jossa sananvapaus, tiedotusvälineiden vapaus sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapaus taataan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Afrikan unionia ja Sudanin hallitusta tutkimaan nopeasti kaikki väitteet kidutuksesta, huonosta kohtelusta, mielivaltaisista pidätyksistä ja kohtuuttomasta voimankäytöstä ja asettamaan niihin syyllistyneet vastuuseen puolueettomissa oikeudenkäynneissä ilman, että sovelletaan kuolemanrangaistusta; kehottaa Sudanin hallitusta keskeyttämään välittömästi kuolemantuomioiden täytäntöönpanon kuolemanrangaistuksen ja myös kaikentyyppisten ruumiillisten rangaistusten poistamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on erityisen huolissaan siitä, että kansainvälisten humanitaaristen järjestöjen pääsyä rajoitetaan edelleen; vaatii Sudanin hallitusta tekemään kaiken mahdollisen, jotta kansainväliset humanitaariset järjestöt pääsisivät nykyistä paremmin kaikkien humanitaarista apua tarvitsevien luokse, ja kehottaa sitä noudattamaan näin yleisen määräaikaisarvioinnin yhteydessä antamiaan sitoumuksia; kehottaa Sudanin hallitusta ryhtymään viipymättä rakentaviin toimiin kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa ihmisoikeuksia koskevan tietoisuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa jälleen, että uskonnon-, omantunnon- ja vakaumuksenvapaus ovat yleismaailmallisia ihmisoikeuksia, joita on suojeltava kaikkialla ja jokaisen ihmisen kohdalla; vaatii Sudanin hallitusta kumoamaan kaikki lait, joiden nojalla yksilöitä rangaistaan tai syrjitään heidän uskonnollisten vakaumuksensa vuoksi, mikä koskee etenkin uskosta luopumista ja erityisesti seuraavia henkilöitä: Tšekin Christian Aid -järjestön työntekijä Petr Jašek, sudanilaiset pastorit Hassan Abduraheem Kodi Taour ja Kuwa Shamal sekä darfurilainen opiskelija Abdulmonem Abdumawla Issa Abdumawla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on huolissaan NISS:n yhä voimakkaammista tukahduttavista toimista sellaisiin kansalaisiin nähden, jotka ovat kansalaisyhteiskunnan aktivisteja; kehottaa Sudania vapauttamaan pidätetyt henkilöt välittömästi ja ehdoitta ja keskeyttämään mielivaltaiset pidätykset heti, luopumaan syytteistä, jotka liittyvät henkilöiden rauhanomaiseen toimintaan, ja sallimaan kansalaisjärjestöjen, kuten TRACKin, henkilöstön ja niihin liittyvien toimijoiden ja opiskelija-aktivistien tehdä työtään ilman pelkoa kostotoimista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että Sudan on hyväksynyt suositukset, jotka koskevat kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen ratifiointia sekä toimien tehostamista kidutuksen ja epäinhimillisen kohtelun estämiseksi; kehottaa Sudanin hallitusta kuitenkin tarkastelemaan viipymättä uudelleen kansallista turvallisuutta koskevaa lakiaan, joka mahdollistaa epäiltyjen vangitsemisen jopa neljän ja puolen kuukauden ajaksi ilman minkäänlaista oikeuskäsittelyä; kehottaa Sudanin hallitusta myös uudistamaan oikeusjärjestelmäänsä kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Sudanin hallitusta poistamaan Sudanin lainsäädännön mahdollistaman laajan koskemattomuuden, julkistamaan valtion kolmen tutkimuskomission tulokset, myöntämään julkisesti säästötoimien vastaisten mielenosoitusten tukahduttamisen yhteydessä syyskuussa 2013 tapahtuneiden surmien laajuuden sekä antamaan uhreille oikeutta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston vuonna 2008 pitämän kokouksen päätelmistä, joissa käsiteltiin Sudanin hallituksen jatkuvaa kieltäytymistä yhteistyöstä kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa ja tuotiin esiin, että Sudanin hallituksella on velvollisuus ja kyky tehdä yhteistyötä ja että kaikkia kansainvälisen rikostuomioistuimen antamia pidätysmääräyksiä on noudatettava; kehottaa Omar al-Bashiria noudattamaan kansainvälistä oikeutta ja saapumaan kansainväliseen rikostuomioistuimeen syytettynä sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan sekä kansanmurhasta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Afrikan unionin jäsenvaltioita ja etenkin maita, jotka ovat ottaneet vastaan presidentti Bashirin (Kongon demokraattinen tasavalta, Tšad, Etelä-Afrikka, Uganda ja Djibouti), noudattamaan Rooman perussääntöä ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen tuomioita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EU:ta kohdistamaan pakotteita niihin, jotka ovat vastuussa jatkuvista sotarikoksista ja kieltäytyvät yhteistyöstä Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa laatimaan viipymättä luettelon henkilöistä, joihin tällaisia pakotteita kohdistettaisiin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että Sudanin hallitus allekirjoitti etenemissuunnitelmaa koskevan sopimuksen 16. maaliskuuta 2016 ja on sen jälkeen selventänyt sitoumuksiaan muiden relevanttien sidosryhmien ottamisesta mukaan kansalliseen vuoropuheluun ja kaikkien sellaisten päätösten noudattamisen jatkamisesta, joita on tehty oppositio-osapuolten ja kansallisen vuoropuhelun ohjauskomiteana toimivan 7+7-mekanismin välillä; vaatii kaikkia osapuolia noudattamaan sitoumuksiaan ja kehottaa jatkamaan vuoropuhelua lopullisen tulitauon aikaansaamiseksi; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita jatkamaan sitoutumistaan Afrikan unionin toimien tukemiseen, jotta Sudaniin ja sen kansalle saataisiin rauha tiellä kohti sisäisesti uudistettua demokratiaa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa Yhdistyneiden kansakuntien / Afrikan unionin Darfur-joukkoja (UNAMID) olemaan pysyvästi läsnä Jebel Marrassa; kehottaa UNAMIDia tutkimaan viipymättä väitteet ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden loukkauksista Sudanin hallituksen joukkoihin kuuluvien tahojen ja Jebel Marran oppositiojoukkojen toimesta ja raportoimaan tästä julkisesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota seuraamaan tarkoin EU:n Sudanille antamaa kehitysapua, jotta voidaan estää kaikki suora tai epäsuora tuki paikallisille puolisotilaallisille joukoille; kehottaa varmistamaan, etteivät Sudanin Egyptin ja Libyan vastaisilla rajoilla partioivat nopean tuen joukot väitä taistelevansa laitonta siirtolaisuutta vastaan EU:n puolesta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota ja asianomaisia jäsenvaltioita siksi varmistamaan täyden avoimuuden Sudanin kanssa toteutettavan maahanmuuton hallinnan parantamista koskevan hankkeen yhteydessä, mikä kattaa myös kaikki suunnitellut toimet ja EU:n sekä kansallisen rahoituksen saajat; kehottaa laatimaan kattavan raportin EU:n teknisen valtuuskunnan vierailusta Sudaniin toukokuussa 2016; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltiota varmistamaan, että parlamentti pidetään täysin informoituna Khartumin prosessin yhteydessä käynnistetystä vuoropuhelusta ja että EU:n Afrikka-infrastruktuurirahastosta rahoitetuissa toimissa ja etenkin toimissa, joilla pyritään Sudanin hallituksen kapasiteetin parantamiseen, noudatetaan täysin voimassa olevia sopimuksia ja varmistetaan, että kansainvälisten velvoitteiden ja lakien noudattaminen on täysin avointa EU:n ja Sudanin kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan kannalta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee huolestuneena merkille naisten oikeuksien ja erityisesti rikoslain 152 artiklan jatkuvan ja yleisen loukkaamisen Sudanissa; kehottaa Sudanin viranomaisia allekirjoittamaan ja ratifioimaan kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen ensi tilassa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Sudanin hallitukselle, Afrikan unionille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajille, yleisafrikkalaiselle parlamentille sekä kemiallisten aseiden kieltojärjestölle. |
| --- | --- |

19.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/37

---

P8_TA(2016)0380

Thaimaa ja erityisesti Andy Hallin tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Thaimaasta ja erityisesti Andy Hallin tapauksesta (2016/2912(RSP))

(2018/C 215/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Thaimaasta ja erityisesti 20. toukokuuta 2010 (1), 6. helmikuuta 2014 (2), 21. toukokuuta 2015 (3) ja 8. lokakuuta 2015 (4) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Thaimaasta ja erityisesti 20. toukokuuta 2010 (1), 6. helmikuuta 2014 (2), 21. toukokuuta 2015 (3) ja 8. lokakuuta 2015 (4) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Mogherinin komission puolesta 19. marraskuuta 2015 antaman vastauksen Andy Hallin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Mogherinin komission puolesta 19. marraskuuta 2015 antaman vastauksen Andy Hallin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon unionin Thaimaan-edustuston yhdessä EU-maiden Thaimaan-edustustojen päälliköiden kanssa 14. marraskuuta 2014 antamat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin Thaimaan-edustuston yhdessä EU-maiden Thaimaan-edustustojen päälliköiden kanssa 14. marraskuuta 2014 antamat lausunnot,

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2016 annetun Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimiston lehdistötiedotteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2016 annetun Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimiston lehdistötiedotteen,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön Thaimaan, Kambodžan ja Laosin maajohtajan Maurizio Bussin 21. syyskuuta 2016 antaman lausunnon työoikeusaktivisti Andy Hallille Thaimaassa langetetusta tuomiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön Thaimaan, Kambodžan ja Laosin maajohtajan Maurizio Bussin 21. syyskuuta 2016 antaman lausunnon työoikeusaktivisti Andy Hallille Thaimaassa langetetusta tuomiosta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvostossa esitetyn yleisen määräaikaisarvioinnin Thaimaasta ja ihmisoikeusneuvoston 11. toukokuuta 2016 antamat suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvostossa esitetyn yleisen määräaikaisarvioinnin Thaimaasta ja ihmisoikeusneuvoston 11. toukokuuta 2016 antamat suositukset,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n muuttoliikettä käsittelevän alakohtaisen työryhmän Thaimaan muuttoliikkeestä 2014 antaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n muuttoliikettä käsittelevän alakohtaisen työryhmän Thaimaan muuttoliikkeestä 2014 antaman raportin,

| — | ottaa huomioon vuonna 1998 annetun YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista ja YK:n yleiskokouksen 17. joulukuuta 2015 antaman päätöslauselman A/RES/70/161, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1998 annetun YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista ja YK:n yleiskokouksen 17. joulukuuta 2015 antaman päätöslauselman A/RES/70/161,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimusvaltio Thaimaa on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimusvaltio Thaimaa on,

| — | ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) 18. marraskuuta 2012 antaman ihmisoikeusjulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) 18. marraskuuta 2012 antaman ihmisoikeusjulistuksen,

| — | ottaa huomioon liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että unionin kansalainen ja työntekijöiden oikeuksien puolustaja Andy Hall tuomittiin 20. syyskuuta 2016 kolmen vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja 150 000 bahtin sakkoihin, koska hän oli auttanut suomalaista Finnwatch-kansalaisjärjestöä laatimaan raportin, jossa tuotiin esille työntekijöiden oikeuksien loukkauksia thaimaalaisessa ananaksen jalostuslaitoksessa nimeltä Natural Fruit Company Ltd; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionin kansalainen ja työntekijöiden oikeuksien puolustaja Andy Hall tuomittiin 20. syyskuuta 2016 kolmen vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja 150 000 bahtin sakkoihin, koska hän oli auttanut suomalaista Finnwatch-kansalaisjärjestöä laatimaan raportin, jossa tuotiin esille työntekijöiden oikeuksien loukkauksia thaimaalaisessa ananaksen jalostuslaitoksessa nimeltä Natural Fruit Company Ltd;

| B. | ottaa huomioon, että Andy Hallia syytettiin muodollisesti kunnianloukkauksesta ja tietokonerikoksesta liittyen raportin julkaisuun verkossa ja että Hallin molempia rikossyytteitä on käsitelty Thaimaan oikeusjärjestelmän kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Andy Hallia syytettiin muodollisesti kunnianloukkauksesta ja tietokonerikoksesta liittyen raportin julkaisuun verkossa ja että Hallin molempia rikossyytteitä on käsitelty Thaimaan oikeusjärjestelmän kaikilla tasoilla;

| C. | ottaa huomioon, että sekä Thaimaan työvoimaministeriö että Natural Fruit Company Ltd:n työntekijät totesivat aiemmissa oikeuskäsittelyissä, että yhtiössä oli tapahtunut erinäisiä työntekijöiden oikeuksien loukkauksia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että sekä Thaimaan työvoimaministeriö että Natural Fruit Company Ltd:n työntekijät totesivat aiemmissa oikeuskäsittelyissä, että yhtiössä oli tapahtunut erinäisiä työntekijöiden oikeuksien loukkauksia;

| D. | ottaa huomioon, että 18. syyskuuta 2015 Prakanongin tuomioistuin Bangkokissa teki ratkaisun Andy Hallin hyväksi ja piti voimassa muiden häntä vastaan nostettujen kunnianloukkaussyytteiden hylkäämispäätökset, joista Natural Fruit Company Ltd ja Thaimaan yleinen syyttäjä ovat valittaneet ja joita korkein oikeus käsittelee parhaillaan; ottaa huomioon, että kaksi siviilioikeudellista menettelyä on keskeytetty näiden kahden rikosoikeudellisen menettelyn lopputulosta odotettaessa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 18. syyskuuta 2015 Prakanongin tuomioistuin Bangkokissa teki ratkaisun Andy Hallin hyväksi ja piti voimassa muiden häntä vastaan nostettujen kunnianloukkaussyytteiden hylkäämispäätökset, joista Natural Fruit Company Ltd ja Thaimaan yleinen syyttäjä ovat valittaneet ja joita korkein oikeus käsittelee parhaillaan; ottaa huomioon, että kaksi siviilioikeudellista menettelyä on keskeytetty näiden kahden rikosoikeudellisen menettelyn lopputulosta odotettaessa;

| E. | ottaa huomioon, että kansainvälisten ja thaimaalaisten tiedotusvälineiden mukaan thaimaalainen siipikarjanlihaa eurooppalaisille markkinoille tuottava kanankasvattaja on uhannut siirtotyöntekijöiden oikeuksien verkostoa (MWRN), jonka neuvonantajana Hall toimii, sekä Hallia itseään ja 14:ää Myanmarista kotoisin olevaa kanatilan työntekijää vastaavilla kunnianloukkausta ja tietokonerikoksia koskevilla syytteillä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kansainvälisten ja thaimaalaisten tiedotusvälineiden mukaan thaimaalainen siipikarjanlihaa eurooppalaisille markkinoille tuottava kanankasvattaja on uhannut siirtotyöntekijöiden oikeuksien verkostoa (MWRN), jonka neuvonantajana Hall toimii, sekä Hallia itseään ja 14:ää Myanmarista kotoisin olevaa kanatilan työntekijää vastaavilla kunnianloukkausta ja tietokonerikoksia koskevilla syytteillä;

| F. | ottaa huomioon, että 28. syyskuuta 2016 Thaimaan viranomaiset estivät joitakin ulkomaisia ihmisoikeusasiantuntijoita ja tutkijoita esittelemästä ja esittämästä julkisesti Amnesty International -järjestön viimeisimmän tutkimusraportin, joka sisältää tietoja oppositiopoliitikkojen, siirtotyöntekijöiden, kapinoinnista epäiltyjen ja muiden henkilöiden toistuvista kidutuksista ja pahoinpitelyistä sotilastukikohdissa, poliisiasemilla ja säilöönottotiloissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 28. syyskuuta 2016 Thaimaan viranomaiset estivät joitakin ulkomaisia ihmisoikeusasiantuntijoita ja tutkijoita esittelemästä ja esittämästä julkisesti Amnesty International -järjestön viimeisimmän tutkimusraportin, joka sisältää tietoja oppositiopoliitikkojen, siirtotyöntekijöiden, kapinoinnista epäiltyjen ja muiden henkilöiden toistuvista kidutuksista ja pahoinpitelyistä sotilastukikohdissa, poliisiasemilla ja säilöönottotiloissa;

| G. | katsoo, että vankeusrangaistuksiin johtavien kunnianloukkauslakien suhteettoman laaja käyttö väitetyistä ihmisoikeusloukkauksista raportoivia ihmisoikeuksien puolustajia vastaan rajoittaa sananvapautta niiden velvoitteiden vastaisesti, joita Thaimaalla kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sopimusvaltiona on; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että vankeusrangaistuksiin johtavien kunnianloukkauslakien suhteettoman laaja käyttö väitetyistä ihmisoikeusloukkauksista raportoivia ihmisoikeuksien puolustajia vastaan rajoittaa sananvapautta niiden velvoitteiden vastaisesti, joita Thaimaalla kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sopimusvaltiona on;

| H. | toteaa, että Thaimaassa asuu lähes neljä miljoonaa ulkomaalaista, joista 2,7 miljoonaa on peräisin Kambodžasta, Laosista tai Myanmarista; toteaa, että näistä maista kotoisin olevat maahanmuuttajat ovat voineet saada työlupia vuodesta 2001 mutta maassa on edelleen yli miljoona rekisteröimätöntä siirtotyöntekijää; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Thaimaassa asuu lähes neljä miljoonaa ulkomaalaista, joista 2,7 miljoonaa on peräisin Kambodžasta, Laosista tai Myanmarista; toteaa, että näistä maista kotoisin olevat maahanmuuttajat ovat voineet saada työlupia vuodesta 2001 mutta maassa on edelleen yli miljoona rekisteröimätöntä siirtotyöntekijää;

| I. | ottaa huomioon, että Human Rights Watch -järjestö totesi 18. syyskuuta 2016 antamassaan lausunnossa, että Thaimaassa työskentelevien, Kambodžasta, Laosista ja Myanmarista peräisin olevien siirtotyöntekijöiden ihmisoikeuksia ja työntekijän oikeuksia on vuosikaudet rikottu yleisesti rangaistuksetta ja että Thaimaan työlainsäädäntö tarjoaa usein vain vähän tai ei lainkaan suojaa siirtotyöntekijöille huolimatta hallituksen vakuutuksista, että työlainsäädännöllä suojellaan kaikkia laillisesti rekisteröityjä siirtotyöntekijöitä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Human Rights Watch -järjestö totesi 18. syyskuuta 2016 antamassaan lausunnossa, että Thaimaassa työskentelevien, Kambodžasta, Laosista ja Myanmarista peräisin olevien siirtotyöntekijöiden ihmisoikeuksia ja työntekijän oikeuksia on vuosikaudet rikottu yleisesti rangaistuksetta ja että Thaimaan työlainsäädäntö tarjoaa usein vain vähän tai ei lainkaan suojaa siirtotyöntekijöille huolimatta hallituksen vakuutuksista, että työlainsäädännöllä suojellaan kaikkia laillisesti rekisteröityjä siirtotyöntekijöitä;

| J. | ottaa huomioon, että Thaimaa alkoi soveltaa yhteistyötä työntekijöiden palkkaamisessa koskevaa yhteisymmärryspöytäkirjaa Kambodžan ja Laosin kanssa vuonna 2006 ja Myanmarin kanssa vuonna 2009; ottaa huomioon, että yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisessa järjestelmässä työntekijät voivat saada työtarjouksia ja matkustusasiakirjat ennen Thaimaahan muuttamista, mutta ainoastaan viisi prosenttia näistä maista tulevista työntekijöistä on käynyt läpi yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisen prosessin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Thaimaa alkoi soveltaa yhteistyötä työntekijöiden palkkaamisessa koskevaa yhteisymmärryspöytäkirjaa Kambodžan ja Laosin kanssa vuonna 2006 ja Myanmarin kanssa vuonna 2009; ottaa huomioon, että yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisessa järjestelmässä työntekijät voivat saada työtarjouksia ja matkustusasiakirjat ennen Thaimaahan muuttamista, mutta ainoastaan viisi prosenttia näistä maista tulevista työntekijöistä on käynyt läpi yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisen prosessin;

| 1. | suhtautuu myönteisesti siihen, että unioni on antanut vahvan sitoumuksen Thaimaan kansalle, jonka kanssa unionilla on vahvat ja pitkäaikaiset poliittiset, taloudelliset ja kulttuuriset siteet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää Andy Hallille langetettua tuomiota valitettavana ja tuo julki huolensa oikeusprosessista ja siitä, kuinka se saattaa vaikuttaa ihmisoikeuksien puolustajien vapauteen tehdä työtään; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää Thaimaan hallitusta ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että Hallin ja muiden ihmisoikeuksien puolustajien oikeuksia – oikeus puolueettomaan tuomioistuimeen mukaan lukien – kunnioitetaan ja suojellaan, ja pyytää myös luomaan ympäristön, jossa on mahdollista edistää ihmisoikeuksien toteutumista, sekä eritoten varmistamaan, että ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua ei kriminalisoida; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää Thaimaan viranomaisia varmistamaan, että maan kunnianloukkauslait noudattavat kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, jonka sopimusvaltio Thaimaa on, sekä tarkistamaan tietokonerikoslakia, jonka nykyinen sanamuoto on liian epämääräinen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää Euroopan ulkosuhdehallinnon toimintaa Andy Hallin tapauksessa kiitettävänä ja kehottaa sitä seuraamaan tilannetta jatkossakin tiiviisti; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan asian esille Thaimaan hallituksen kanssa Bangkokissa lähiaikoina järjestettävän ASEANin ja EU:n ministerikokouksen aikana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää Thaimaan hallitusta ja valtion laitoksia noudattamaan Thaimaan omaan perustuslakiin perustuvia ja kansainvälisiä velvoitteita, jotka koskevat oikeuslaitoksen riippumattomuutta, oikeutta asianmukaiseen oikeusprosessiin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, oikeutta sananvapauteen ja yhdistymisvapauteen sekä oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa Thaimaan hallituksen edistyneen työntekijöiden hyväksikäytön torjunnassa ja thaimaalaisten ja siirtotyöntekijöiden suojelussa, mistä on osoituksena erityisesti työsuojelutarkastusjärjestelmän vahvistaminen, työnvälitystoimistoja koskeva lainsäädäntö, toimet velkaorjuuden ja ihmiskaupan ehkäisemiseksi, tiukemmat seuraamukset työntekijöiden hyväksikäytöstä, Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 187 ratifiointi ja merityöyleissopimuksen allekirjoittaminen maaliskuussa 2016; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pyytää Thaimaan viranomaisia hyväksymään ja panemaan täytäntöön sekä lain tasolla että käytännössä kokonaisvaltaisen ja pitkäaikaisen maahanmuuttopolitiikan, joka koskee vähäistä ammattitaitoa vaativissa tehtävissä toimivia siirtotyöntekijöitä, ja noudattamaan tässä ihmisoikeusperiaatteita ja ottamaan huomioon työmarkkinoiden tarpeet; ehdottaa ensimmäisenä askeleena tähän suuntaan työmarkkinasuhteita koskevan säädöksen tarkistamista, jotta siirtotyöntekijöille taattaisiin sama oikeus yhdistymisvapauteen kuin Thaimaan kansalaisille; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vaatii, että siirtotyöntekijöitä on suojeltava tarjoamalla työnantajille vahvempia kannustimia käynnistää laillistamisprosessi ja langettamalla korkeita sakkoja tai muita rangaistuksia työnantajille, jotka eivät käynnistä laillistamisprosessia tai jotka rikkovat työlainsäädäntöä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pyytää Euroopan ulkosuhdehallintoa ja unionin Bangkokin-edustustoa sekä jäsenvaltioiden edustustoja jatkamaan Thaimaan ihmisoikeustilanteen tarkkailua, pitämään yllä yhteyksiä hallitukseen ja kansalaisyhteiskuntaan sekä käyttämään kaikkia mahdollisia välineitä ihmisoikeuksien, ihmisoikeuksien puolustajien ja oikeusvaltion kunnioittamisen varmistamiseksi Thaimaassa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita varmistamaan yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa avoimen seurannan ja raportoinnin avulla, että yritykset, joiden kotipaikka on niiden alueella ja jotka harjoittavat liiketoimintaa Thaimaassa, noudattavat kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja: pitää myönteisenä suomalaisen vähittäiskauppaketjun S-ryhmän tukea Andy Hallille; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uskoo vahvasti, että yritysten olisi vastattava mahdollisesti aiheuttamistaan ympäristövahingoista ja tekemistään ihmisoikeusloukkauksista ja että unionin ja jäsenvaltioiden olisi pidettävä tätä perusperiaatteenaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle, Thaimaan hallitukselle ja parlamentille, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle ja Kaakkois-Aasian maiden liiton jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 152.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0107.

(3)  EUVL C 353, 27.9.2016, s. 52.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0343.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/40

---

P8_TA(2016)0381

Kansainväliset tilinpäätösstandardit: IFRS 9

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 kansainvälisistä tilinpäätösstandardeista: IFRS 9 (2016/2898(RSP))

(2018/C 215/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1),

| — | ottaa huomioon lopullisen ehdotuksen komission asetukseksi (EU) .../... tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 9 osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lopullisen ehdotuksen komission asetukseksi (EU) .../... tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 9 osalta,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) 24. heinäkuuta 2014 esittämän, rahoitusinstrumentteja koskevan kansainvälisen tilinpäätösstandardin 9, Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) kansainvälisen tilinpäätösstandardin 9 hyväksymisestä antaman suosituksen (2), EFRAGin arvion kansainvälisen tilinpäätösstandardin 9 arvioinnista oikeaa ja riittävää kuvaa koskevaan periaatteeseen nähden sekä Euroopan keskuspankin (EKP) ja Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) kommenttikirjeet kansainvälisen tilinpäätösstandardin 9 kannattamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) 24. heinäkuuta 2014 esittämän, rahoitusinstrumentteja koskevan kansainvälisen tilinpäätösstandardin 9, Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) kansainvälisen tilinpäätösstandardin 9 hyväksymisestä antaman suosituksen (2), EFRAGin arvion kansainvälisen tilinpäätösstandardin 9 arvioinnista oikeaa ja riittävää kuvaa koskevaan periaatteeseen nähden sekä Euroopan keskuspankin (EKP) ja Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) kommenttikirjeet kansainvälisen tilinpäätösstandardin 9 kannattamisesta,

| — | ottaa huomioon muutokset, jotka IASB esitti 12. syyskuuta 2016 kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IFRS 4 ja jotka koskevat rahoitusinstrumentteja koskevan IFRS 9 -standardin soveltamista vakuutussopimuksia koskevan IFRS 4 -standardin yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muutokset, jotka IASB esitti 12. syyskuuta 2016 kansainväliseen tilinpäätösstandardiin IFRS 4 ja jotka koskevat rahoitusinstrumentteja koskevan IFRS 9 -standardin soveltamista vakuutussopimuksia koskevan IFRS 4 -standardin yhteydessä,

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2013 julkaistun Philippe Maystadtin raportin ”Should IFRS Standards be More European?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2013 julkaistun Philippe Maystadtin raportin ”Should IFRS Standards be More European?”,

| — | ottaa huomioon G20-ryhmän valtionpäämiesten 2. huhtikuuta 2009 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-ryhmän valtionpäämiesten 2. huhtikuuta 2009 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon Jacques De Larosièren johdolla toimineen, EU:n rahoitusvalvontaa käsitelleen korkean tason ryhmän 25. helmikuuta 2009 esittämän kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Jacques De Larosièren johdolla toimineen, EU:n rahoitusvalvontaa käsitelleen korkean tason ryhmän 25. helmikuuta 2009 esittämän kertomuksen,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) arvioinnista ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiön (IFRS), Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) ja julkisen edun valvontalautakunnan (PIOB) toiminnasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) arvioinnista ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiön (IFRS), Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavan ryhmän (EFRAG) ja julkisen edun valvontalautakunnan (PIOB) toiminnasta (3),

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) puheenjohtajalle osoittaman 8. tammikuuta 2016 päivätyn kirjeen, joka koskee kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 9:n käyttöönoton vaikutusta rahoitusjärjestelmän vakauteen ja jossa pyydetään asiaa koskeva analyysi, sekä 29. helmikuuta 2016 päivätyn vastauskirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) puheenjohtajalle osoittaman 8. tammikuuta 2016 päivätyn kirjeen, joka koskee kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 9:n käyttöönoton vaikutusta rahoitusjärjestelmän vakauteen ja jossa pyydetään asiaa koskeva analyysi, sekä 29. helmikuuta 2016 päivätyn vastauskirjeen,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan rahoitusvakaudesta, rahoituspalveluista ja pääomamarkkinaunionista vastaavalle komission jäsenelle osoittaman 16. kesäkuuta 2016 päivätyn kirjeen, joka koskee kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 9:n kannattamista, sekä 15. heinäkuuta 2016 päivätyn vastauskirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan rahoitusvakaudesta, rahoituspalveluista ja pääomamarkkinaunionista vastaavalle komission jäsenelle osoittaman 16. kesäkuuta 2016 päivätyn kirjeen, joka koskee kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 9:n kannattamista, sekä 15. heinäkuuta 2016 päivätyn vastauskirjeen,

| — | ottaa huomioon neljä talous- ja raha-asioiden valiokunnan teettämää IFRS 9 -standardia koskevaa tutkimusta (”IFRS Endorsement Criteria in Relation to IFRS 9”, ”The Significance of IFRS 9 for Financial Stability and Supervisory Rules”, ”Impairments of Greek Government Bonds under IAS 39 and IFRS 9: A Case Study” ja ”Expected-Loss-Based Accounting for the Impairment of Financial Instruments: the FASB and IASB IFRS 9 Approaches”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljä talous- ja raha-asioiden valiokunnan teettämää IFRS 9 -standardia koskevaa tutkimusta (”IFRS Endorsement Criteria in Relation to IFRS 9”, ”The Significance of IFRS 9 for Financial Stability and Supervisory Rules”, ”Impairments of Greek Government Bonds under IAS 39 and IFRS 9: A Case Study” ja ”Expected-Loss-Based Accounting for the Impairment of Financial Instruments: the FASB and IASB IFRS 9 Approaches”),

| — | ottaa huomioon kysymyksen komissiolle kansainvälisestä tilinpäätösstandardista IFRS 9 (O-000115/2016 – B8-0721/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymyksen komissiolle kansainvälisestä tilinpäätösstandardista IFRS 9 (O-000115/2016 – B8-0721/2016),

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että maailmanlaajuisen rahoituskriisin myötä kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) ja etenkin pankkijärjestelmässä kärsittyjen tappioiden kirjaamista koskevien sääntöjen merkitys rahoitusjärjestelmän vakauden ja kasvun kannalta on noussut G20-ryhmän ja EU:n asialistoille; toteaa, että G20:ssä ja De Larosièren raportissa korostettiin keskeisiä tilinpäätösstandardeihin liittyviä kysymyksiä kriisin edellä, kuten markkina-arvoon perustuvan periaatteen myötäsyklisyyttä sekä voittojen ja tappioiden kirjaamista, syklisten nousujaksojen aikana kerääntyvien riskien aliarviointia sekä yhteisen ja avoimen menetelmän puutetta epälikvidien ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvon määrittämistä varten; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että maailmanlaajuisen rahoituskriisin myötä kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) ja etenkin pankkijärjestelmässä kärsittyjen tappioiden kirjaamista koskevien sääntöjen merkitys rahoitusjärjestelmän vakauden ja kasvun kannalta on noussut G20-ryhmän ja EU:n asialistoille; toteaa, että G20:ssä ja De Larosièren raportissa korostettiin keskeisiä tilinpäätösstandardeihin liittyviä kysymyksiä kriisin edellä, kuten markkina-arvoon perustuvan periaatteen myötäsyklisyyttä sekä voittojen ja tappioiden kirjaamista, syklisten nousujaksojen aikana kerääntyvien riskien aliarviointia sekä yhteisen ja avoimen menetelmän puutetta epälikvidien ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvon määrittämistä varten;

| B. | ottaa huomioon, että kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta (IASB) julkaisi rahoitusinstrumentteja koskevan IFRS 9 -standardin pääasiallisena vastauksenaan rahoituskriisin tiettyihin näkökohtiin ja sen vaikutuksiin pankkialaan; ottaa huomioon, että IFRS 9 -standardi tulee voimaan 1. tammikuuta 2018 ja korvaa kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 39; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta (IASB) julkaisi rahoitusinstrumentteja koskevan IFRS 9 -standardin pääasiallisena vastauksenaan rahoituskriisin tiettyihin näkökohtiin ja sen vaikutuksiin pankkialaan; ottaa huomioon, että IFRS 9 -standardi tulee voimaan 1. tammikuuta 2018 ja korvaa kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 39;

| C. | ottaa huomioon, että EFRAG antoi myönteisen lausunnon IFRS 9:stä ja esitti joukon huomioita, jotka koskivat ”käyvän arvon” käyttöä markkinavaikeuksien yhteydessä, tappioiden huomioonottamisen 12 kuukauden säännön käsitteellisen pohjan puutetta sekä pitkäaikaisia sijoituksia koskevien säännösten puutteellisuutta; toteaa, että koska IFRS 9 -standardilla ja tulevalla uudella vakuutusstandardilla IFRS 17 on eri voimaantulopäivät, lausunnon yhteydessä esitettiin varaus, joka koski standardin soveltamiskelpoisuutta vakuutusalalla; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EFRAG antoi myönteisen lausunnon IFRS 9:stä ja esitti joukon huomioita, jotka koskivat ”käyvän arvon” käyttöä markkinavaikeuksien yhteydessä, tappioiden huomioonottamisen 12 kuukauden säännön käsitteellisen pohjan puutetta sekä pitkäaikaisia sijoituksia koskevien säännösten puutteellisuutta; toteaa, että koska IFRS 9 -standardilla ja tulevalla uudella vakuutusstandardilla IFRS 17 on eri voimaantulopäivät, lausunnon yhteydessä esitettiin varaus, joka koski standardin soveltamiskelpoisuutta vakuutusalalla;

| D. | ottaa huomioon, että käypään arvoon arvostamisen vaikutuksia pitkän aikavälin investointitoimintaan koskevaa kiistelyä ja keskustelua terävöittää aiheeseen liittyvän määrällisen vaikutustenarvioinnin puuttuminen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että käypään arvoon arvostamisen vaikutuksia pitkän aikavälin investointitoimintaan koskevaa kiistelyä ja keskustelua terävöittää aiheeseen liittyvän määrällisen vaikutustenarvioinnin puuttuminen;

| E. | toteaa, että realisoitumattomien voittojen tunnistamista soveltamalla käypään arvoon arvostamisen menetelmää saatetaan pitää pääoman säilyttämistä koskevan direktiivin ja tilinpäätösdirektiivin rikkomisena; ottaa huomioon, että komissio on parhaillaan vertailemassa osingonjakoon liittyviä jäsenvaltioiden käytäntöjä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että realisoitumattomien voittojen tunnistamista soveltamalla käypään arvoon arvostamisen menetelmää saatetaan pitää pääoman säilyttämistä koskevan direktiivin ja tilinpäätösdirektiivin rikkomisena; ottaa huomioon, että komissio on parhaillaan vertailemassa osingonjakoon liittyviä jäsenvaltioiden käytäntöjä;

| F. | katsoo, että varovaisuuden periaatetta on pidettävä kaikkien tilinpäätösstandardien keskeisenä ohjaavana periaatteena; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että varovaisuuden periaatetta on pidettävä kaikkien tilinpäätösstandardien keskeisenä ohjaavana periaatteena;

| G. | toteaa, että uusi standardi vaikuttaa vähintään yhtä monimutkaiselta kuin edeltäjänsä IAS 39 -standardi; ottaa huomioon, että alun perin tavoitteena oli vähentää monimutkaisuutta; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että uusi standardi vaikuttaa vähintään yhtä monimutkaiselta kuin edeltäjänsä IAS 39 -standardi; ottaa huomioon, että alun perin tavoitteena oli vähentää monimutkaisuutta;

| H. | ottaa huomioon, että IFRS 4 -standardin korvaava uusi vakuutusstandardi IFRS 17 tulee todennäköisesti voimaan vuoden 2020 jälkeen; ottaa huomioon, että IFRS 9:n ja IFRS 17:n voimaantulopäivien erot ovat herättäneet huolta; toteaa, että IASB julkaisi viimeiset IFRS 4:ää koskevat muutokset syyskuussa 2016 ja tarjosi niissä kaksi vaihtoehtoista ratkaisua: päällekkäisyyteen perustuva lähestymistapa ja tilapäisen poikkeuksen soveltaminen raportoivan yhteisön tasolla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että IFRS 4 -standardin korvaava uusi vakuutusstandardi IFRS 17 tulee todennäköisesti voimaan vuoden 2020 jälkeen; ottaa huomioon, että IFRS 9:n ja IFRS 17:n voimaantulopäivien erot ovat herättäneet huolta; toteaa, että IASB julkaisi viimeiset IFRS 4:ää koskevat muutokset syyskuussa 2016 ja tarjosi niissä kaksi vaihtoehtoista ratkaisua: päällekkäisyyteen perustuva lähestymistapa ja tilapäisen poikkeuksen soveltaminen raportoivan yhteisön tasolla;

| I. | ottaa huomioon, että talous- ja raha-asioiden valiokunta on tarkastellut rahoitusinstrumentteja koskevaa IFRS 9 -standardia toteuttamalla julkisen kuulemisen, teettämällä neljä IFRS 9 -standardia koskevaa tutkimusta sekä järjestämällä tarkastelutoimia valiokunnassa ja muita pysyvän IFRS-ryhmänsä toteuttamia toimia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että talous- ja raha-asioiden valiokunta on tarkastellut rahoitusinstrumentteja koskevaa IFRS 9 -standardia toteuttamalla julkisen kuulemisen, teettämällä neljä IFRS 9 -standardia koskevaa tutkimusta sekä järjestämällä tarkastelutoimia valiokunnassa ja muita pysyvän IFRS-ryhmänsä toteuttamia toimia;

| 1. | toteaa, että rahoitusinstrumentteja koskevassa IFRS 9 -standardissa on kyse yhdestä tärkeimmistä vastatoimista rahoituskriisiin; panee merkille, että toimet standardin panemiseksi täytäntöön on jo käynnistetty; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että IFRS 9 on parempi kuin IAS 39 siinä mielessä, että siinä on siirrytty tappiomallista odotettavissa olevan tappion aiheuttaman arvon alentumisen malliin ja ratkaistu siten luottotappioiden kirjaamismenettelyyn liittyvä ”liian vähän liian myöhään” -ongelma; toteaa kuitenkin, että IFRS 9 -standardi edellyttää paljon harkintaa kirjanpitoprosessissa; korostaa, että mielipide-erot ovat valtavat tilintarkastajien keskuudessa ja että heiltä on saatavissa vain niukalti konkreettista ohjeistusta tässä asiassa; kehottaakin Euroopan valvontaviranomaisia laatimaan yhdessä komission ja EFRAGin kanssa ohjeistusta varainhoidossa sovellettavan harkinnanvaraisuuden väärinkäytön ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ei vastusta komission asetusta, jolla muutetaan tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annettua asetusta (EY) N:o 1126/2008 kansainvälisen tilinpäätösstandardin IFRS 9 osalta, mutta palauttaa mieliin IFRS 9 -standardia koskevat pyynnöt, jotka se esitti edellä mainitussa 7. kesäkuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että sääntelyn parantamiseen tähtäävä lähestymistapa edellyttää vaikutustenarviointia; panee merkille, että IFRS 9 -standardista ei ole tehty asianmukaista määrällistä vaikutustenarviointia, mikä johtuu osittain myös luotettavien tietojen puuttumisesta; korostaa tarvetta ymmärtää selvemmin, miten IFRS 9 -standardi vaikuttaa pankki- ja vakuutusalaan ja rahoitusmarkkinoihin yleisesti sekä koko rahoitusalaan; esittääkin uudelleen pyyntönsä IASB:lle ja EFRAGille vahvistaa valmiuksiaan toteuttaa vaikutustenarviointeja etenkin makrotalouden alalla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | esittää uudelleen talous- ja raha-asioiden valiokunnan pyynnön EJRK:lle laatia analyysi IFRS 9 -standardin käyttöönoton vaikutuksista rahoitusjärjestelmän vakauteen; muistuttaa EJRK:ta sen sitoumuksesta vastata tähän pyyntöön vuoden 2017 aikana; on tyytyväinen, että EJRK on perustanut uuden työryhmän IFRS 9 -standardia varten; palauttaa mieliin Maystadtin raportissa annetut suositukset laajentaa julkista etua koskevaa kriteeriä, toisin sanoen sitä, että tilinpäätösstandardit eivät saisi sen enempää vaarantaa EU:n rahoitusalan vakautta kuin haitata sen taloudellista kehitystäkään; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että on tärkeää ymmärtää, miten IFRS 9 -standardi vaikuttaa sääntelyn muihin vaatimuksiin; pitää myönteisenä meneillään olevaa IFRS 9 -standardin vaikutuksia pankkeihin EU:ssa koskevaa EPV:n arviointia, jolla on tarkoitus saada tarkempi käsitys standardin vaikutuksesta lakisääteisiin omiin varoihin, sen suhteesta vakavaraisuusvaatimuksiin sekä siitä, miten rahoituslaitokset valmistautuvat sen soveltamiseen; toteaa, että standardimenetelmää soveltavat pankit joutuvat todennäköisesti kärsimään eniten niiden ydinpääomaan (CET1) kohdistuvista vähennyksistä; kehottaa näin ollen komissiota ehdottamaan vuoden 2017 loppuun mennessä asianmukaisia vakavaraisuuskehyksen mukaisia toimia, kuten sellaisen vaiheittaisen käyttöönottojärjestelyn sisällyttäminen vakavaraisuusasetukseen, jolla uuden arvon alenemismallin vaikutuksia lievennetään kolmen vuoden ajan tai kunnes asianmukainen kansainvälinen ratkaisu on otettu käyttöön ja jolla vältetään yllättävät tarpeettomat vaikutukset pankkien pääomaosuuksiin ja lainanantoon; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että IFRS 9 -standardilla ja tulevalla uudella vakuutusstandardilla IFRS 17 on eri voimaantulopäivät; toteaa, että IASB on julkaissut IFRS 4 -standardia koskevia muutoksia, joilla puututaan eräisiin huolenaiheisiin ja eritoten lykkäämistä koskevan periaatteen valinnaiseen käyttöön; kehottaa komissiota käsittelemään yhdessä EFRAGin kanssa tämän kysymyksen tyydyttävästi ja asianmukaisesti, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:ssa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa pitkän aikavälin investointien merkitystä talouskasvulle; on huolestunut, että tapa, jolla tiettyjä pitkän aikavälin investointeina suoraan tai välillisesti hallussa pidettyjä rahoitusinstrumentteja, erityisesti pääomia, käsitellään kirjanpidossa IFRS 9 -standardin mukaisesti, voi haitata pitkän aikavälin investointitoiminnan edistämistä koskevan yleisen tavoitteen saavuttamista; kehottaa komissiota varmistamaan, että IFRS 9 -standardi palvelee EU:n pitkän aikavälin investointistrategiaa ja vähentää myötäsyklisyyttä ja kannustimia liialliseen riskinottoon; kehottaa komissiota esittämään arvioinnin viimeistään joulukuussa 2017; |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti meneillään olevaan komission aloitteeseen vertailla osingonjakoon liittyviä jäsenvaltioiden käytäntöjä; kehottaa komissiota varmistamaan, että IFRS 9 -standardi on pääoman säilyttämistä koskevassa direktiivissä ja tilinpäätösdirektiivissä asetettujen vaatimusten mukainen, ja tekemään tarvittaessa yhteistyötä IASB:n sekä kansallisten ja kolmansien maiden standardien laatijoiden kanssa saadakseen näiden tuen muutosten tekemiseksi tai, jos tukea ei saada, tehdäkseen asianmukaiset muutokset unionin lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota seuraamaan yhdessä Euroopan valvontaviranomaisten (EVV:t), EKP:n, Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) ja EFRAGin kanssa tarkasti IFRS 9 -standardin täytäntöönpanoa EU:ssa vaikutusten jälkiarvioinnin laatimiseksi viimeistään kesäkuussa 2019 ja antamaan kyseisen arvioinnin Euroopan parlamentille sekä toimimaan tämän näkemysten mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa IASB:tä toteuttamaan IFRS 9 -standardin täytäntöönpanon jälkiarvioinnin standardilla etenkin pitkän aikavälin investoinneille aiheutettujen tahattomien vaikutusten erittelemiseksi ja arvioimiseksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EYVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

(2)  http://www.efrag.org/Assets/Download?assetUrl=%2Fsites%2Fwebpublishing%2FSiteAssets%2FEndorsement%2520Advice%2520on%2520IFRS%25209.pdf

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0248.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/44

---

P8_TA(2016)0382

Syyrian tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Syyriasta (2016/2894(RSP))

(2018/C 215/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että vihamielisyydet ovat kärjistyneet Syyriassa ja erityisesti Aleppossa, joka on kärsinyt raskaista ilmapommituksista ja jossa on tehty iskuja lääkintätiloja vastaan; toteaa tilanteen huonontuneen dramaattisesti ja nopeasti huolimatta kansainvälisen yhteisön pyrkimyksistä saada vihamielisyydet loppumaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vihamielisyydet ovat kärjistyneet Syyriassa ja erityisesti Aleppossa, joka on kärsinyt raskaista ilmapommituksista ja jossa on tehty iskuja lääkintätiloja vastaan; toteaa tilanteen huonontuneen dramaattisesti ja nopeasti huolimatta kansainvälisen yhteisön pyrkimyksistä saada vihamielisyydet loppumaan;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni kuuluu suurimpiin humanitaarisen avun antajiin Syyrian ennennäkemätöntä väkivaltaa ja hävitystä pakeneville ihmisille; toteaa, että kansainvälisen yhteisymmärryksen puuttuminen vaikeuttaa neuvotteluratkaisun aikaan saamista Syyrian sotaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni kuuluu suurimpiin humanitaarisen avun antajiin Syyrian ennennäkemätöntä väkivaltaa ja hävitystä pakeneville ihmisille; toteaa, että kansainvälisen yhteisymmärryksen puuttuminen vaikeuttaa neuvotteluratkaisun aikaan saamista Syyrian sotaan;

| C. | katsoo, että unionin olisi jatkettava toimiaan ja omaksuttava yhteisesti unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan kanssa näkyvämpi rooli välityspyrkimyksissä rauhansopimuksen aikaan saamiseksi Syyriaan; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että unionin olisi jatkettava toimiaan ja omaksuttava yhteisesti unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan kanssa näkyvämpi rooli välityspyrkimyksissä rauhansopimuksen aikaan saamiseksi Syyriaan;

| 1. | tuomitsee ankarasti kaikki hyökkäykset siviilejä ja siviili-infrastruktuuria vastaan, kaikkien piiritysten jatkamisen Syyriassa sekä humanitaarisen avun epäämisen sitä tarvitsevalta Syyrian kansalta; ilmaisee erittäin vakavan huolensa inhimillisestä kärsimyksestä Aleppon piiritetyillä alueilla ja koko Syyriassa ja toteaa sen vaikuttavan moniin naisiin ja lapsiin, jotka eivät saa välttämättömiä humanitaariseen toimintaan kuuluvia tarvikkeita ja tarvitsevat kipeästi ruokaa, puhdasta vettä ja lääkintätarvikkeita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää viimeaikaisia iskuja humanitaarista apua kuljettaneeseen saattueeseen ja Punaisen puolikuun varastoon Aleppon lähellä erittäin valitettavina, tuomitsee ne ehdoitta ja pitää niitä vakavina ja hälyttävinä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksina ja mahdollisina sotarikoksina; kunnioittaa humanitaarisia avustustyöntekijöitä, jotka ovat kuolleet yrittäessään avustaa Aleppon ja koko Syyrian asukkaita, ja esittää vilpittömän osanottonsa uhrien perheille ja ystäville; kehottaa määräämään sotarikoksiin ja rikoksiin ihmisyyttä vastaan syyllistyneille seuraamuksia ja vaatii saattamaan heidät vastuuseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vaatii kaikkia konfliktin osapuolia, erityisesti Venäjää ja Assadin hallintoa, lopettamaan kaikki hyökkäykset siviilejä ja siviili-infrastruktuuria, myös vesi- ja sähköinfrastruktuuria, vastaan, ryhtymään välittömästi uskottaviin toimiin vihamielisyyksien lopettamiseksi, lopettamaan kaikki piiritykset ja sallimaan humanitaarisille järjestöille nopeasti turvallisen ja esteettömän pääsyn apua tarvitsevien ihmisten luo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti unionin aloitteeseen tarjota humanitaarista hätäapua Aleppoon ja toteaa, että siinä otetaan käyttöön varoja kiireellisiin humanitaarisiin tarpeisiin ja pyritään varmistamaan haavoittuneiden ja sairaiden evakuoiminen lääketieteellisistä syistä Itä-Alepposta keskittyen erityisesti naisiin, lapsiin ja vanhuksiin; kehottaa kaikkia osapuolia myöntämään tarvittavat luvat, jotta humanitaarisen avun toimitukset ja lääketieteellisistä syistä tehtävät evakuoinnit voivat jatkua; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa kaikkia kansainvälisen Syyrian tukiryhmän jäseniä käynnistämään neuvottelut uudelleen, jotta voidaan helpottaa pysyvän aselevon aikaansaamista ja vauhdittaa työtä kestävän poliittisen sovintoratkaisun löytämiseksi Syyriaan; kannattaa täysin YK:n erityislähettilään Staffan de Misturan toimia asiassa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa korkea edustajaa / komission varapuheenjohtajaa tehostamaan toimia sellaisen unionin yhteisen Syyriaa koskevan strategian laatimiseksi, jolla pyrittäisiin helpottamaan poliittisen sovintoratkaisun löytymistä Syyriassa, ja sisällyttämään strategiaan seuranta- ja valvontavälineitä, jotta ryhmän hyväksymien sopimusten ja velvoitteiden noudattamista voidaan tehostaa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle / komission varapuheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneille kansakunnille, kansainvälisen Syyrian tukiryhmän jäsenille ja kaikille Syyrian konfliktin osapuolille. |
| --- | --- |

7.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/46

---

P8_TA(2016)0383

Vuonna 2016 Marrakeshissa Marokossa järjestettävä YK:n ilmastonmuutoskokous (COP 22)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 Pariisin sopimuksen täytäntöönpanosta ja vuonna 2016 Marrakeshissa Marokossa järjestettävästä YK:n ilmastonmuutoskokouksesta (COP 22) (2016/2814(RSP))

(2018/C 215/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Pariisin sopimuksen, päätöksen 1/CP.21, ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 21. kokouksen (COP 21) ja Pariisissa Ranskassa 30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015 pidetyn Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten 11. konferenssin (CMP11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin sopimuksen, päätöksen 1/CP.21, ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 21. kokouksen (COP 21) ja Pariisissa Ranskassa 30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015 pidetyn Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten 11. konferenssin (CMP11),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 18. kokouksen (COP 18) ja Dohassa Qatarissa 26. marraskuuta–8. joulukuuta 2012 pidetyn Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten 8. konferenssin (CMP8) sekä pöytäkirjan muutoksen, jolla vahvistetaan Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden kestoksi 1. tammikuuta 2013–31. joulukuuta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 18. kokouksen (COP 18) ja Dohassa Qatarissa 26. marraskuuta–8. joulukuuta 2012 pidetyn Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten 8. konferenssin (CMP8) sekä pöytäkirjan muutoksen, jolla vahvistetaan Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden kestoksi 1. tammikuuta 2013–31. joulukuuta 2020,

| — | ottaa huomioon, että Pariisin sopimus on ollut valmiina allekirjoitettavaksi YK:n päämajassa New Yorkissa 22. huhtikuuta 2016 alkaen, että allekirjoittaminen on mahdollista 21. huhtikuuta 2017 saakka ja että 180 valtiota on allekirjoittanut Pariisin sopimuksen ja 27 valtiota, joiden osuus kasvihuonekaasujen yhteismäärästä on 39,08 prosenttia, on tallettanut sopimuksen ratifioimisasiakirjansa (tieto päivitetty 7. syyskuuta 2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Pariisin sopimus on ollut valmiina allekirjoitettavaksi YK:n päämajassa New Yorkissa 22. huhtikuuta 2016 alkaen, että allekirjoittaminen on mahdollista 21. huhtikuuta 2017 saakka ja että 180 valtiota on allekirjoittanut Pariisin sopimuksen ja 27 valtiota, joiden osuus kasvihuonekaasujen yhteismäärästä on 39,08 prosenttia, on tallettanut sopimuksen ratifioimisasiakirjansa (tieto päivitetty 7. syyskuuta 2016),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti uutta Pariisissa tehtävää kansainvälistä ilmastosopimusta” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kohti uutta Pariisissa tehtävää kansainvälistä ilmastosopimusta” (1),

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Pariisin jälkeen: arvio Pariisin sopimuksen vaikutuksista” (COM(2016)0110), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Pariisin jälkeen: arvio Pariisin sopimuksen vaikutuksista” (COM(2016)0110),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2013)0216) ja siihen liitetyt komission yksiköiden valmisteluasiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi” (COM(2013)0216) ja siihen liitetyt komission yksiköiden valmisteluasiakirjat,

| — | ottaa huomioon 23. ja 24. lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. ja 24. lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon Latvian ja komission 6. maaliskuuta 2015 ilmastonmuutossopimukseen esittämät EU:n ja sen jäsenvaltioiden suunnitellut kansallisesti määritellyt panokset (INDC), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Latvian ja komission 6. maaliskuuta 2015 ilmastonmuutossopimukseen esittämät EU:n ja sen jäsenvaltioiden suunnitellut kansallisesti määritellyt panokset (INDC),

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viidennen arviointiraportin (AR5) sekä yhteenvetokertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) viidennen arviointiraportin (AR5) sekä yhteenvetokertomuksen,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2014 julkaistun YK:n ympäristöohjelman (UNEP) yhteenvetoraportin ”The Emissions Gap Report 2014” ja UNEP:n raportin sopeutumiseroista ”Adaptation Gap Report 2014”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2014 julkaistun YK:n ympäristöohjelman (UNEP) yhteenvetoraportin ”The Emissions Gap Report 2014” ja UNEP:n raportin sopeutumiseroista ”Adaptation Gap Report 2014”,

| — | ottaa huomioon Schloss Elmaussa Saksassa 7.–8. kesäkuuta 2015 pidetyn G7-kokouksen valtionpäämiesten ”Think ahead. Act together” -julkilausuman, jossa nämä toistivat sitoutuvansa kasvihuonekaasujen vähentämiseen vuoteen 2010 verrattuna 40–70 prosentilla vuoteen 2050 mennessä ja pitävät 70 prosentin vähennystä suositeltavampana kuin 40 prosenttia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Schloss Elmaussa Saksassa 7.–8. kesäkuuta 2015 pidetyn G7-kokouksen valtionpäämiesten ”Think ahead. Act together” -julkilausuman, jossa nämä toistivat sitoutuvansa kasvihuonekaasujen vähentämiseen vuoteen 2010 verrattuna 40–70 prosentilla vuoteen 2050 mennessä ja pitävät 70 prosentin vähennystä suositeltavampana kuin 40 prosenttia,

| — | ottaa huomioon Ise-Shimassa Japanissa 26.–27. toukokuuta 2016 pidetyn G7-kokouksen valtionpäämiesten julkilausuman, jossa kehotetaan kaikkia osapuolia pyrkimään Pariisin sopimuksen voimaan saattamiseen vuonna 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ise-Shimassa Japanissa 26.–27. toukokuuta 2016 pidetyn G7-kokouksen valtionpäämiesten julkilausuman, jossa kehotetaan kaikkia osapuolia pyrkimään Pariisin sopimuksen voimaan saattamiseen vuonna 2016,

| — | ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean helmikuussa 2016 antaman raportin ”Too late, too sudden: Transition to a low-carbon economy and systemic risk”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan järjestelmäriskikomitean helmikuussa 2016 antaman raportin ”Too late, too sudden: Transition to a low-carbon economy and systemic risk”,

| — | ottaa huomioon ”Laudato si” -kiertokirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ”Laudato si” -kiertokirjeen,

| — | ottaa huomioon luonnonvarojen kestävää hallintaa edistävän kansainvälisen paneelin joulukuussa 2015 antamat viestit ”10 key messages on Climate Change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonvarojen kestävää hallintaa edistävän kansainvälisen paneelin joulukuussa 2015 antamat viestit ”10 key messages on Climate Change”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että Pariisin sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona 55 yleissopimuksen osapuolta, joiden osuus kasvihuonekaasupäästöjen yhteismäärästä on arviolta vähintään 55 prosenttia, on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa YK:n haltuun; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Pariisin sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona 55 yleissopimuksen osapuolta, joiden osuus kasvihuonekaasupäästöjen yhteismäärästä on arviolta vähintään 55 prosenttia, on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa YK:n haltuun;

| B. | toteaa, että komission ehdotuksissa ilmastopolitiikan puitteiksi 2030 esitetty päästövähennyspolku ei ole yhdenmukainen Pariisin sopimuksessa hyväksyttyjen tavoitteiden kanssa; katsoo, että tavoitteita olisi ensi vaiheessa mukautettava lähemmäs vaihteluvälin 2050 yläpäätä, toisin sanoen vähintään 95 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että komission ehdotuksissa ilmastopolitiikan puitteiksi 2030 esitetty päästövähennyspolku ei ole yhdenmukainen Pariisin sopimuksessa hyväksyttyjen tavoitteiden kanssa; katsoo, että tavoitteita olisi ensi vaiheessa mukautettava lähemmäs vaihteluvälin 2050 yläpäätä, toisin sanoen vähintään 95 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä;

| C. | katsoo, että maapallon lämpenemisen hillitsemistä ei pitäisi nähdä talouskasvun esteenä vaan uuden ja kestävän talouskasvun ja työllisyyden vauhdittajana; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että maapallon lämpenemisen hillitsemistä ei pitäisi nähdä talouskasvun esteenä vaan uuden ja kestävän talouskasvun ja työllisyyden vauhdittajana;

| D. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos saattaa lisätä kilpailua resursseista, kuten elintarvikkeista, vedestä ja laidunmaasta, että se voi pahentaa taloudellisia vaikeuksia ja poliittista epävakautta ja että siitä saattaa tulla suurin muuttoliikettä edistävä tekijä niin kansallisten rajojen sisäpuolella kuin niiden yli jopa aivan lähitulevaisuudessa; toteaa, että on tärkeä asettaa kysymys ilmastoperäisestä muuttoliikkeestä kansainvälisten keskustelujen keskipisteeseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos saattaa lisätä kilpailua resursseista, kuten elintarvikkeista, vedestä ja laidunmaasta, että se voi pahentaa taloudellisia vaikeuksia ja poliittista epävakautta ja että siitä saattaa tulla suurin muuttoliikettä edistävä tekijä niin kansallisten rajojen sisäpuolella kuin niiden yli jopa aivan lähitulevaisuudessa; toteaa, että on tärkeä asettaa kysymys ilmastoperäisestä muuttoliikkeestä kansainvälisten keskustelujen keskipisteeseen;

| E. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos koettelee kaikkein ankarammin kehitysmaita, etenkin kaikkein vähiten kehittyneitä maita ja pieniä kehittyviä saarivaltioita, joilla ei ole riittävästi resursseja käynnissä olevaan ilmastonmuutokseen valmistautumiseksi ja sopeutumiseksi; ottaa huomioon, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) mukaan Afrikka on erityisen haavoittuvainen tämän haasteen edessä ja siten erityisen altis vesistressille, hyvin voimakkaille sääilmiöille sekä kuivuuden ja aavikoitumisen aiheuttamalle puutteelliselle elintarviketurvalle; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos koettelee kaikkein ankarammin kehitysmaita, etenkin kaikkein vähiten kehittyneitä maita ja pieniä kehittyviä saarivaltioita, joilla ei ole riittävästi resursseja käynnissä olevaan ilmastonmuutokseen valmistautumiseksi ja sopeutumiseksi; ottaa huomioon, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) mukaan Afrikka on erityisen haavoittuvainen tämän haasteen edessä ja siten erityisen altis vesistressille, hyvin voimakkaille sääilmiöille sekä kuivuuden ja aavikoitumisen aiheuttamalle puutteelliselle elintarviketurvalle;

| F. | toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot toimittivat UNFCCC:lle 6. maaliskuuta 2015 suunniteltuja kansallisesti määriteltyjä panoksia koskevan katsauksensa, jossa sitoudutaan vähentämään EU:n sisäisiä kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna, kuten esitetään ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2014 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot toimittivat UNFCCC:lle 6. maaliskuuta 2015 suunniteltuja kansallisesti määriteltyjä panoksia koskevan katsauksensa, jossa sitoudutaan vähentämään EU:n sisäisiä kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä vähintään 40 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna, kuten esitetään ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista 23. lokakuuta 2014 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä;

Ilmastonmuutoksen vankka tieteellinen perusta

| 1. | palauttaa mieliin, että IPCC:n viidennessä arviointiraportissa vuonna 2014 todettiin, että ilmastojärjestelmän lämpeneminen on kiistatonta, ilmastonmuutos on tapahtumassa ja ihmisen toiminta on ollut pääasiallinen syy tälle 1900-luvun puolivälin jälkeen tapahtuneelle lämpenemiselle; on huolestunut siitä, että ilmastonmuutoksen laaja-alaiset ja merkittävät vaikutukset ovat jo näkyvillä luonnon ja ihmisten järjestelmissä kaikissa maanosissa ja valtamerissä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille ilmastonmuutossopimuksen sihteeristön päätelmät, joiden mukaan maailmanlaajuisten kasvihuonekaasupäästöjen jatkuminen nykyisellä tasolla kuluttaa jäljellä olevan hiilibudjetin, jonka avulla maapallon keskilämpötilan nousu voitaisiin rajoittaa enintään 1,5 celsiusasteeseen, seuraavien viiden vuoden kuluessa; painottaa, että kaikkien valtioiden olisi nopeutettava siirtymistä kasvihuonekaasupäästöttömään talouteen ja parannettava kykyä sietää ilmastomuutosta Pariisin sopimuksen mukaisesti maapallon lämpenemisen pahimpien vaikutusten välttämiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa kehittyneitä maita ja erityisesti Euroopan unionia vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään merkittävästi nykyisiä sitoumuksia enemmän, jotta vältettäisiin mahdollisimman pitkälle negatiivisten päästöjen laajamittainen esiintyminen, koska teknologiaa ei vielä ole osoitettu menestyksekkääksi, se ei vielä ole sosiaalisesti hyväksyttyä, kustannustehokasta ja turvallista; |
| --- | --- |

3.

Pariisin sopimuksen ratifioinnin ja täytäntöönpanon kiireellisyys

| 4. | pitää myönteisenä Pariisin ilmastosopimusta, sillä se on sekä ilmastonmuutoksen torjunnan että monenvälisyyden kannalta tärkeä merkkipaalu; toteaa, että se on kunnianhimoinen, tasapainoinen, oikeudenmukainen ja oikeudellisesti sitova sopimus ja että sopimuksen hyväksyminen ja se, että ilmastokokouksen loppuun mennessä 187 osapuolta olivat esittäneet suunnitellut kansallisesti määritellyt panoksensa, muodostivat ratkaisevan käännekohdan kohti kattavaa ja kollektiivista globaalia toimintaa, jossa sopimuksen ja panosten täytäntöönpanolla vauhditetaan ratkaisevasti ja lopullisesti siirtymistä ilmastonmuutokseen sopeutuvaan ja ilmastoneutraaliin globaaliin talouteen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää erityisen myönteisenä, että kaikki maat ovat sitoutuneet rajoittamaan maapallon lämpötilan nousun selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisen ajan tasosta ja pyrkimään jopa 1,5 celsiusasteen rajaan, ja pitää myönteisenä myös kaikkien maiden sitoutumista pyrkimykseen, joka koskee oikeudenmukaisen tasapainon saavuttamista kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvien ihmisen aiheuttamien päästöjen ja kasvihuonekaasunielujen avulla saavutettavien poistojen (”nollanettopäästöt”) välillä tämän vuosisadan jälkimmäisellä puoliskolla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että maapallon lämpötilan nousun rajoittaminen selvästi alle kahteen celsiusasteeseen ei takaa sitä, että vältytään huomattavilta haitallisilta ilmastovaikutuksilta; katsoo, että on kehitettävä selkeä käsitys siitä, millaisia täsmällisiä seurauksia aiheutuu maapallon lämpötilan nousun rajoittamisesta keskimäärin 1,5 celsiusasteeseen; pitää siten myönteisenä, että IPCC laatii asiasta erityiskertomuksen vuonna 2018; painottaa, että nielujen potentiaalia päästöttömyyteen pyrittäessä ei pidä yliarvioida; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että hiilestä on luovuttava mahdollisimman varhain maapallon lämpötilan nousun rajoittamiseksi alle kahteen celsiusasteeseen samalla kun pyritään rajoittamaan nousu 1,5 celsiusasteeseen ja maailmanlaajuisten kasvihuonekaasupäästöjen huipun on toteuduttava mahdollisimman pian; muistuttaa, että maailmanlaajuisten päästöjen on loputtava vuoteen 2050 mennessä tai pian sen jälkeen; kehottaa siihen valtuutuksen saaneita osapuolia panemaan täytäntöön kansalliset hiilivapaaksi saattamista koskevat tavoitteet ja strategiat asettamalla etusijalle hiilipäästöjen vaiheittaisen lopettamisen kaikkein saastuttavimpana energiamuotona ja kehottaa EU:ta tekemään tässä yhteistyötä kansainvälisten kumppaniensa kanssa näyttäen esimerkkiä hyvistä käytännöistä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa, että oikeudellisesti sitova Pariisin sopimus sekä esitetty hiilestä irtautumisen reitti tarjoavat luotettavaa ohjausta päätöksentekoon, auttavat välttämään kallista lukkiutumista runsaasti hiiltä sisältäviin investointeihin, tarjoavat yrityksille ja sijoittajille varmuutta ja ennustettavuutta sekä kannustavat siirtymään fossiilisiin polttoaineisiin tehtävistä investoinneista vähähiiliseen teknologiaan tehtäviin investointeihin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että vaikka tieteellistä näyttöä ei vielä olekaan siitä, mitä maapallon lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen merkitsee eri aloille ja alueille, on selvää, että valtioiden nykyiset toimet eivät ole riittäviä näiden turvallisten rajojen saavuttamiseksi haavoittuvimmassa asemassa olevien maiden osalta; kehottaa kaikkia valtioita, erityisesti kehittyneitä maita, tehostamaan yhteisiä toimia ja päivittämään kansallisesti määriteltyjä panoksiaan vuoden 2018 taustoittavan vuoropuhelun yhteydessä; kehottaa EU:ta sitoutumaan vuodeksi 2030 kansallisesti määritellyissä panoksissa uusiin päästövähennyksiin; muistuttaa, että yksinomaan EU:ssa toteutettavat toimet eivät riitä, ja kehottaa siksi komissiota ja neuvostoa vauhdittamaan toimiaan muiden kumppaneiden kannustamiseksi tekemään samoin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on tyytyväinen Pariisin sopimuksen sitoumukseen vähentää maailmanlaajuiset päästöt nollaan vuosisadan toisella puoliskolla; katsoo, että tämä edellyttää useimmilla EU:n toimialoilla nollapäästöjä jo merkittävästi aiemmin; korostaa, että EU:n on painostettava niitä osapuolia, jotka eivät ole saavuttamassa Pariisin sopimuksen tavoitteita; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa aikaistamaan Pariisin sopimuksen voimaantuloa ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että ratifiointi tapahtuu varhaisessa vaiheessa ja ripeästi, jotta sopimuksen voimaantulo ei viivästy; kehottaa näin ollen komissiota toimittamaan parlamentille ja asiasta vastaaville valiokunnille säännöllisesti tietoa ratifiointiprosessin vaiheista ja edelleen vastaan tulevien mahdollisten esteiden syistä; on tyytyväinen siihen, että useat jäsenvaltiot ovat jo käynnistäneet ja muutamat jopa saattaneet päätökseen kansalliset ratifiointimenettelynsä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää kuitenkin valitettavana, että kaikki suunnitellut kansallisesti määritellyt panokset eivät yhteenlaskettuina vie maapalloa edes lähelle kahden celsiusasteen tavoitetta; huomauttaa, että tarvitaan kunnianhimoisempia panoksia, ja kehottaa EU:ta ja muita suurimpien päästöjen aiheuttajia toimimaan yhdessä ja saattamaan kansallisesti määritellyt panoksensa Pariisin sopimuksen sitoumusten mukaisiksi; pitää äärimmäisen tärkeänä, että kaikki osapuolet, myös EU, lisäävät pikaisesti päästövähennyssitoumuksiaan suunnitelluissa kansallisesti määritellyissä panoksissaan viiden vuoden välein Pariisin sopimuksen tavoitetason nostamismekanismin mukaisesti; katsoo, että kansallisesti määritellyt panokset ovat keskeisiä välineitä kansallisessa kehitysalan suunnittelussa yhdessä kestävien kehitystavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää tärkeänä, että EU:n osoitetaan noudattavan Pariisin sopimusta muun muassa käymällä perinpohjaisesti läpi EU:n omat keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet ja toimintapolitiikan välineet, ja kehottaa käynnistämään menettelyn mahdollisimman varhain sellaisen laaja-alaisen keskustelun mahdollistamiseksi, jossa parlamentilla olisi oltava ratkaiseva asema kumppanuudessa kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten edustajien sekä kansalaisyhteiskunnan ja yritysmaailman edustajien kanssa; kehottaa komissiota laatimaan EU:lle vuosisadan puoliväliin ulottuvan päästöttömyysstrategian, jossa esitetään kustannustehokas reitti Pariisin sopimuksessa esitetyn nollapäästötavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

13.

Marrakeshin ilmastonmuutoskokous

| 14. | katsoo, että neuvottelujen pitäisi edetä Pariisin sopimuksen keskeisistä elementeistä, joita ovat esimerkiksi avoimuutta koskeva vahvistettu kehys, maailmanlaajuisen arvioinnin yksityiskohdat, lisäohjeet suunnitelluista kansallisesti määritellyistä panoksista, hajauttaminen, menetykset ja vahingot, ilmastorahoitus ja valmiuksien tukeminen, osallistava monitasoinen hallinto sekä mekanismi, jolla helpotetaan täytäntöönpanoa ja edistetään vaatimustenmukaisuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan Pariisin sopimuksen yhteydessä sovittuja sitoumuksia, erityisesti EU:n panosta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä sen rahoituksen tukemiseen, teknologian siirtoon ja valmiuksien kehittämiseen, riippumatta EU:n jäsenvaltioiden aseman mahdollisista muutoksista; |
| --- | --- |

14.

| 15. | painottaa, että kuluvalla ajalla on suuri merkitys yhteisissä toimissa ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja Pariisin sopimuksen noudattamiseksi; painottaa, että EU:lla on sekä valmiudet että vastuu näyttää esimerkkiä ja aloittaa välittömästi toimet ilmasto- ja energiatavoitteidensa mukauttamiseksi kansainvälisesti sovittuun tavoitteeseen rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu alle kahteen celsiusasteeseen samalla kun pyritään rajoittamaan nousu 1,5 celsiusasteeseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita jatkamaan aktiivista osallistumistaan niin kutsuttuun korkean tavoitetason liittoumaan sekä sitoutumaan vauhdittamaan neuvottelujen etenemistä ja tukemaan puheenjohtajana toimivaa Marokkoa sen pyrkiessä edistämään uusiutuvan energian käyttöä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista edistäviä toimia ilmastonmuutoksen vastaisessa maailmanlaajuisessa toiminnassa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että on aloitettava keskustelut vuoden 2018 taustoittavan vuoropuhelun muodosta, sillä se tulee olemaan keskeinen mahdollisuus poistaa ilmastonmuutoksen hillintää koskeva hankala vaje, kun otetaan huomioon nykyiset suunnitellut kansallisesti määritellyt panokset; katsoo, että EU:lla olisi oltava aloitteellinen rooli tässä ensimmäisessä taustoittavassa vuoropuhelussa ja sen olisi tarkasteltava yhteisiä tavoitteita ja edistymistä sitoumusten täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyvissä ajoin ennen taustoittavaa vuoropuhelua esittämään Pariisin sopimuksen mukaisten nykyisten sitoumustensa lisäksi kasvihuonekaasupäästöjen lisävähennyksiä, jotka edistävät osaltaan ilmastonmuutoksen hillintää koskevan vajeen poistamista EU:n valmiuksien mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevien toimien lisääminen vuoteen 2020 mennessä on ehdoton edellytys Pariisin sopimuksen pitkän ajanjakson tavoitteiden saavuttamiselle ja keskeinen tekijä Marrakeshin ilmastonmuutoskokouksen (COP 22) onnistumisen arvioimisessa; |
| --- | --- |

18.

Tavoitteet ennen vuotta 2020 ja Kioton pöytäkirja

| 19. | panee merkille, että EU on hyvässä vauhdissa ylittämässä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevat vuoden 2020 tavoitteet ja saavuttamassa uusiutuvaa energiaa koskevat vuoden 2020 tavoitteet ja että energiatehokkuutta on parannettu merkittävällä tavalla tehokkaampien rakennusten, tuotteiden, teollisuuden prosessien ja ajoneuvojen ansiosta samalla kun EU:n talous on todellisuudessa kasvanut 45 prosentilla vuodesta 1990; painottaa kuitenkin, että tarvitaan vieläkin enemmän kunnianhimoa ja toimia riittävien kannustimien säilyttämiseksi EU:n vuoden 2050 ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamisen edellyttämille kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksille; korostaa, että liikenne- ja maatalousalan kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset eivät ole edenneet tyydyttävästi vuoden 2020 tavoitteiden osalta ja että toimia on tehostettava näiden alojen vuoteen 2030 ulottuvien päästövähennyspanosten osalta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että kasvihuonekaasupäästöjä, uusiutuvaa energiaa ja energian säästämistä koskevat 20–20–20-tavoitteet ovat olleet merkittävässä asemassa tämän kehityksen aikaansaamisessa ja edesauttaneet yli 4,2 miljoonan ihmisen työllistymistä erilaisilla ympäristöteollisuuden aloilla sekä edistäneet jatkuvia kasvulukuja talouskriisin aikana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tarkentaa, että vaikka Kioton pöytäkirjan toinen velvoitekausi on laajuudeltaan rajallinen, sitä olisi pidettävä erittäin tärkeänä välivaiheena, ja kehottaa siksi kaikkia osapuolia, myös EU:n jäsenvaltioita, saattamaan ratifioinnin päätökseen mahdollisimman pikaisesti; toteaa, että parlamentti toteutti oman osuutensa hyväksynnän muodossa, ja panee tyytyväisenä merkille jäsenvaltiot, jotka ovat jo saattaneet sisäiset menettelynsä päätökseen; |
| --- | --- |

21.

Kaikkien alojen kattavat ponnistelut

| 22. | suhtautuu myönteisesti päästökauppajärjestelmien kehittämiseen maailmanlaajuisesti, mukaan lukien 17 päästökauppajärjestelmää, jotka ovat toiminnassa neljässä maanosassa ja joiden osuus maailmanlaajuisesta BKT:stä on 40 prosenttia ja jotka auttavat vähentämään maailmanlaajuisia päästöjä kustannustehokkaalla tavalla; kannustaa komissiota edistämään EU:n päästökauppajärjestelmän ja muiden päästökauppajärjestelmien välisiä yhteyksiä kansainvälisten hiilimarkkinamekanismien käyttöönottamiseksi, jotta lisätään ilmastopyrkimyksiä ja samalla autetaan vähentämään hiilivuodon vaaraa luomalla tasapuoliset toimintaedellytykset; pyytää pyrkimään voimakkaasti pitämään EU:n päästökauppajärjestelmässä jäsenvaltiot, joiden asema mahdollisesti muuttuu; pyytää komissiota laatimaan suojatoimet, joiden avulla varmistetaan, että EU:n päästökauppajärjestelmän ja muiden järjestelmien yhdistäminen tuottaa pysyvän panoksen ilmastonmuutoksen vaikutusten hillintään eikä vaaranna EU:n sisäistä kasvihuonekaasupäästöjä koskevaa tavoitetta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että IPCC:n havaintojen mukaan maaperän käytön päästöihin (maa-, karja- ja metsätalous sekä muu maaperän käyttö) liittyy huomattavia kustannustehokkaita mahdollisuuksia hillitsemisen ja selviytymiskyvyn parantamisen kannalta ja että tarvitaan lisää EU:n toimia ja kansainvälistä yhteistyötä, jotta voidaan arvioida paremmin ja optimoida maaperän käytön päästöjen hiilen sitomiseen liittyvää potentiaalia ja varmistaa turvallinen ja kestävä hiilen sitominen; panee merkille tämän osalta peltometsäviljelyn erityiset mahdollisuudet; muistuttaa lainsäädäntökauden alussa saavutetusta epäsuoraa maankäytön muutosta koskevasta tärkeästä sopimuksesta ja toivoo, että parlamentin kyseisessä tilaisuudessa tarjoama neuvottelupanos voi toimia lähtökohtana kunnianhimoiselle ratkaisulle lainsäädännön seuraavan tarkistusvaiheen yhteydessä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuu lähes 20 prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä, ja painottaa metsien sekä aktiivisen ja kestävän metsänhoidon merkitystä ilmastonmuutoksen vaikutusten hillinnässä ja tarvetta lisätä metsien sopeutumis- ja sietokykyä ilmastonmuutokseen nähden; korostaa, että ilmastonmuutoksen hillintää koskevia toimia on kohdistettava erityisesti trooppisten metsien alaan (REDD+); korostaa, että ilman näitä toimia tavoite maapallon lämpötilan nousun pitämisessä alle kahden celsiusasteen saattaa olla mahdoton saavuttaa; kehottaa lisäksi EU:ta lisäämään kansainvälistä rahoitusta, jotta vähennetään metsäkatoa kehitysmaissa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa, että on tärkeää säilyttää ihmisoikeudet ilmastotoimien ytimessä, ja vaatii komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että sopeutumistoimenpiteitä koskevissa neuvotteluissa tunnustetaan, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen, suojeleminen ja edistäminen, mukaan lukien muun muassa sukupuolten tasa-arvo, naisten täysimääräinen ja yhdenvertainen osallistuminen sekä työvoiman oikeudenmukaisen siirtymän aktiivinen edistäminen, millä luodaan ihmisarvoisia ja laadukkaita työpaikkoja kaikille, ovat tärkeitä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa sisällyttämään maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden EU:n vuoteen 2030 ulottuvaan ilmasto- ja energiakehykseen ottaen huomioon, että päästöt on otettava huomioon erillisinä, jotta unionin maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden nielua ei käytetä ilmastovaikutusten lieventämispyrkimysten vähentämiseen muilla aloilla; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa, että liikenne on toiseksi suurin kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttaja; pitää valitettavana, ettei kansainvälistä ilmailua ja merenkulkua mainita Pariisin sopimuksessa; pitää tärkeänä laatia joukko strategioita, joilla pyritään supistamaan päästöjä kyseisellä alalla; painottaa, että ilmastonmuutossopimuksen osapuolten olisi säänneltävä ja rajoitettava tehokkaasti kansainvälisen lento- ja meriliikenteen päästöjä asiantilan edellyttämien kiireellisyysvaatimusten mukaisesti; kehottaa osapuolia toimimaan Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) puitteissa maailmanlaajuisen toimintakehyksen luomiseksi mahdollistamaan tehokkaan vastauksen ja toteuttamaan toimia riittävien päämäärien asettamiseksi vuoden 2016 loppuun mennessä, jotta tehdään välttämättömät vähennykset selvästi alle kahden celsiusasteen tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palauttaa mieliin, että ilmailun kasvihuonekaasupäästöt sisällytettiin EU:n päästökauppajärjestelmään 1. tammikuuta 2012 ja kaikki päästökauppajärjestelmään kuuluvat ilma-alusten käyttäjät velvoitettiin hankkimaan hiilipäästöoikeuksia; panee merkille vuosien 2013 ja 2014 ”kellonpysäytyspäätökset”, jotka kavensivat tilapäisesti EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaa siten, että kansainväliset lennot jäivät sen ulkopuolelle, jotta ICAO saisi aikaa kehittää maailmanlaajuista markkinapohjaista toimenpidettä (GMBM) kansainvälisen ilmailun päästöjen vähentämiseksi, ja toteaa, että tämän poikkeuksen voimassaolo loppuu vuoden 2017 alusta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pyytää, että nyt meneillään olevassa ICAO:n yleiskokouksen 39. istunnossa laaditaan maailmanlaajuinen markkinapohjainen toimenpide, joka on tasapuolinen ja luotettava ja joka on käytössä kansainvälisesti vuodesta 2020 lähtien; ilmaisee syvän pettymyksensä parhaillaan ICAO:n käsittelyssä olevaan ehdotukseen ja palauttaa mieliin, että voimassa olevan lainsäädännön – myös EU:n päästökauppajärjestelmään sisältyvää ilmailua koskevan – tarkistaminen on mahdollista vain, jos maailmanlaajuinen markkinapohjainen toimenpide on kunnianhimoinen, ja että joka tapauksessa Euroopan sisäiset lennot kuuluvat jatkossakin EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | painottaa Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) varoitusta, jonka mukaan päästöjen valvonnan merkitystä koskevan ymmärryksen viivästyminen voi johtaa äkillisten määrällisten rajoitusten soveltamiseen hiili-intensiivisten energialähteiden käytössä, ja että siirtymisen kustannukset ovat tällöin korkeampia, millä on mahdollisia vaikutuksia taloudelliseen toimintaan ja rahoituslaitoksiin; kehottaa komissiota edelleen arvioimaan äkilliseen siirtymiseen liittyviä mahdollisia järjestelmäriskejä ja ehdottamaan tarvittaessa rahoitusmarkkinoita koskevia avoimuusvaatimuksia ja politiikkaa järjestelmäriskien lieventämiseksi mahdollisimman tehokkaasti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | painottaa kiertotalouden keskeistä asemaa vähähiiliseen yhteiskuntaan siirtymisessä; katsoo, että pelkästään päästöjen vähentämiseen keskittyvät toimet, joissa ei oteta huomioon uusiutuvan energian käyttöönoton panosta ja luonnonvarojen tehokasta käyttöä, eivät yllä tavoitteisiin; katsoo, että COP 22 -kokouksessa on tarkasteltava asianmukaisesti siirtymistä globaalin kiertotalouden malliin, kun otetaan huomioon kasvihuonekaasupäästöjen vaikutus sekä raaka-aineiden hyödyntämiseen että jätehuoltoon; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa kokonaisvaltaisen, systeemisen näkökulman merkitystä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevan politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ja viittaa tässä yhteydessä erityisesti talouskasvun ja ihmisten hyvinvoinnin erottamiseen luonnonvarojen käytöstä, sillä resurssitehokkuus vähentää sekä kasvihuonekaasupäästöjä että myös muuta ympäristö- ja resurssikuormitusta ja mahdollistaa samalla kestävän kasvun, kun taas politiikka, jossa keskitytään vain kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, ei takaa samanaikaista resurssitehokkuutta; korostaa, että resurssien tehokas käyttö mahdollistaa taloudellisen voiton ja ympäristöön liittyvät hyödyt; painottaa, että kiertotalous ja siten luonnonvarojen asianmukainen hallinta voi olla keskeinen vipu ilmastokysymyksessä; toteaa esimerkiksi, että suuri osa energiankäytöstä liittyy suoraan luonnonvarojen louhintaan, käsittelyyn, kuljetukseen, muuntamiseen, käyttöön ja hävittämiseen; toteaa, että luonnonvarojen tuottavuuden parantaminen lisäämällä tehokkuutta ja vähentämällä niiden tuhlausta uudelleenkäytön, jälleenkäsittelyn ja kierrätyksen avulla vähentää myös huomattavasti resurssien kulutusta ja samalla kasvihuonekaasupäästöjä; muistuttaa tässä yhteydessä luonnonvarojen kestävää hallintaa edistävän kansainvälisen paneelin työstä; |
| --- | --- |

32.

Muiden kuin hiilidioksidipäästöjen vähentäminen

| 33. | panee tyytyväisenä merkille Ise-Shimassa, Japanissa 26.–27. toukokuuta 2016 pidetyn G7-maiden huippukokouksen johtajien julkilausuman, jossa korostettiin lyhytkestoisten ilmastoa pilaavien epäpuhtauksien, kuten mustan hiilen, fluorihiilivedyn ja metaanin päästöjen vähentämisen merkitystä lyhyen aikavälin lämpenemisen hidastamiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa hyväksymään Montrealin pöytäkirjassa vuonna 2016 hyväksytyn fluorihiilivetyjen käytöstä poistamista koskevan kunnianhimoisen päätöksen; palauttaa mieliin, että EU on hyväksynyt kunnianhimoista lainsäädäntöä, jonka nojalla fluorihiilivetyjen käyttöä vähennetään asteittain 79 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, sillä ilmastoystävällisiä vaihtoehtoja on laajalti saatavilla ja niiden mahdollisuuksia on käytettävä täysimääräisesti hyväksi; toteaa, että fluorihiilivetyjen käytöstä poistaminen on helposti toteutettava ratkaisu ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

34.

Teollisuus ja kilpailukyky

| 35. | painottaa, että ilmastonmuutoksen torjunta on painopistealue ja että siihen olisi pyrittävä kaikkialla maailmassa varmistaen samalla energiaturvallisuus ja kestävän talouskasvun ja työpaikkojen kehittäminen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että ilmastoon liittyvät investoinnit edellyttävät vakaata ja ennakoitavaa oikeudellista kehystä sekä selkeitä poliittisia signaaleja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää myönteisenä, että Kiina ja muut EU:n tärkeimmät kilpailijat energiavaltaisilla teollisuudenaloilla ottavat käyttöön hiilipäästökaupan ja muita hinnoittelumekanismeja; katsoo, että kunnes yhtäläiset toimintamahdollisuudet on saavutettu, EU:n olisi pidettävä yllä riittäviä ja oikeasuhtaisia toimia, joilla varmistetaan sen teollisuuden kilpailukyky ja estetään tarvittaessa hiilivuodot, kun otetaan huomioon, että energia-, teollisuus- ja ilmastopolitiikat kytkeytyvät yhteen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että kolmansille maille avoimia, Horisontti 2020:n kaltaisia nykyisiä ohjelmia ja välineitä on voitava hyödyntää paremmin erityisesti energian, ilmastonmuutoksen ja kestävän kehityksen kaltaisilla aloilla ja että kestävä kehitys on valtavirtaistettava asiaankuuluviin ohjelmiin; |
| --- | --- |

38.

Energiapolitiikka

| 39. | kehottaa EU:ta painostamaan kansainvälistä yhteisöä hyväksymään viipymättä konkreettisia toimia ja aikataulun ympäristölle haitallisten tai taloudelle vahingollisten tukien, myös fossiilisten polttoaineiden tukien, poistamiseksi vaiheittain; |
| --- | --- |

39.

| 40. | painottaa, että kunnianhimoisempi Euroopan unionin energiatehokkuustavoite voi auttaa saavuttamaan kunnianhimoisen ilmastotavoitteen ja vähentämään samalla hiilivuodon riskiä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian merkitystä päästöjen vähentämisessä ja rahallisissa säästöissä, energiaturvallisuudessa sekä energiaköyhyyden estämisessä ja lieventämisessä haavoittuvassa asemassa olevien ja köyhien kotitalouksien suojelemiseksi ja auttamiseksi; kehottaa edistämään maailmanlaajuisesti energiatehokkuutta koskevia toimia ja uusiutuvien energiamuotojen kehittämistä (esimerkiksi kannustamalla uusiutuvien energialähteiden omaehtoista tuotantoa ja kulutusta) ja muistuttaa, että energiatehokkuus ja uusiutuvat energialähteet ovat EU:n energiaunionin kaksi päätavoitetta; |
| --- | --- |

41.

Tutkimus, innovointi ja digitaaliteknologia

| 42. | korostaa, että ilmastonmuutoksen ja siihen sopeutumisen tutkimus ja innovointi sekä resurssitehokkaat ja päästöjä vähentävät teknologiat ovat ratkaisu ilmastonmuutoksen torjuntaan kustannustehokkaalla tavalla, ne vähentävät riippuvuuttamme fossiilisista polttoaineista ja edistänevät uusioraaka-aineiden käyttöä; kehottaa siksi sitoutumaan maailmanlaajuisesti tämän alan investointien tehostamiseen ja keskittämiseen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palauttaa mieliin, että tutkimus, innovointi ja kilpailukyky muodostavat yhden EU:n energiaunionistrategian viidestä pilarista; toteaa, että EU on päättänyt pysyä maailman johtavana tahona näillä aloilla ja että samalla se kehittää tiivistä tieteellistä yhteistyötä kansainvälisten kumppanien kanssa; korostaa, että hyvien innovointivalmiuksien luominen ja ylläpito on tärkeää niin kehittyneissä maissa kuin nousevan talouden maissakin puhtaan ja kestävän energiateknologian käyttöön ottamiseksi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa, että digitaaliteknologioilla voi olla energiajärjestelmän muutosta kiihdyttävä rooli; tähdentää, että on tärkeää kehittää energian varastointiteknologiaa, jolla voidaan osaltaan vaikuttaa hiilestä irtautumiseen sähköntuotannon sekä kotitalouksien lämmityksen ja jäähdytyksen aloilla; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tähdentää, että on tärkeää lisätä alalla toimivien ammattitaitoisten työntekijöiden määrää ja edistää osaamista ja parhaita käytäntöjä laadukkaiden työpaikkojen luomisen vauhdittamiseksi siten, että samalla tuetaan tarvittaessa työvoiman siirtymää; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa hyödyntämään entistä paremmin teknologiaa, kuten avaruussatelliitteja, tarkkojen tietojen keräämiseksi päästöistä, lämpötiloista ja ilmastosta; panee erityisesti merkille Copernicus-ohjelman panoksen; pitää myös tärkeänä maiden välistä avointa yhteistyötä ja tiedonjakoa sekä avoimia tietoja tiedeyhteisölle; |
| --- | --- |

46.

Valtiosta riippumattomien toimijoiden tehtävä

| 47. | korostaa, että entistä suurempi valtiosta riippumattomien toimijoiden joukko toteuttaa toimia edistääkseen hiilestä irtautumista ja lisätäkseen kykyä sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia; painottaa tästä syystä, että on tärkeää käydä jäsenneltyä ja rakentavaa vuoropuhelua hallituksien, yritysmaailman, myös pienten ja keskisuurten yritysten, kaupunkien, alueiden, kansainvälisten järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja akateemisten laitosten välillä ja varmistaa näiden osallistuminen ilmastotoimien suunnitteluun ja toteutukseen vakaiden maailmanlaajuisten toimien toteuttamiseksi, jotta saavutetaan vähähiilisiä ja kestäviä yhteiskuntia koskeva tavoite; pitää myönteisenä maailmanlaajuista ilmastoa koskevaa toimintaohjelmaa, joka perustuu Liman–Pariisin toimintaohjelmaan, johon kuuluu 70 monet sidosryhmät kattavaa aloitetta eri aloilla; |
| --- | --- |

47.

| 48. | painottaa, että valtiosta riippumattomien toimijoiden ilmastotoiminta (NAZCA) olisi yhdennettävä täysimääräisesti UNFCCC:n kehykseen; toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat Liman–Pariisin toimintaohjelman ja NAZCA:n suurimpia tukijoita, jotka ovat jo osoittaneet sitoutumisensa Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoon sekä ilmastonmuutoksen lieventämisen että siihen sopeutumisen osalta, ja ne varmistavat horisontaalisen koordinoinnin ja ilmastonmuutosta koskevan politiikan valtavirtaistamisen, mahdollistavat paikallisyhteisöjen ja kansalaisten aktiivisen osallistumisen sekä edistävät yhteiskunnallisen muutoksen ja innovoinnin menettelyjä erityisesti kaupunginjohtajien maailmanlaajuisen sopimuksen ja alle kahden asteen tavoitetta koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan kaltaisten aloitteiden kautta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pyytää EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kaikkien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden (instituutioiden, yksityisen sektorin, kansalaisjärjestöjen ja paikallisyhteisöjen) kanssa vähentämisaloitteiden laatimiseksi keskeisillä aloilla (kuten energia, tekniikka, kaupungit ja liikenne) sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen vaikutusten sietämistä koskevien aloitteiden laatimiseksi, jotta voidaan vastata sopeutumista koskeviin ongelmiin, erityisesti vedensaantiin, elintarviketurvaan ja riskienehkäisyyn; kehottaa kaikkia hallituksia ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita tukemaan ja vahvistamaan tätä toimintasuunnitelmaa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää tärkeänä taata, että tulevien COP 22 -kokouksien neuvottelujen aikana harjoitettava oikeutettu lobbaus on mahdollisimman avointa ja että kaikilla virallisesti tunnustetuilla sidosryhmillä on yhtäläiset mahdollisuudet saada tarvittavia tietoja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | muistuttaa osapuolia ja YK:ta siitä, että yksittäiset toimet ovat yhtä tärkeitä kuin hallitusten ja instituutioiden toimet; kannustaa näin ollen järjestämään kampanjoita ja toimia, joilla valistetaan kansalaisia ja annetaan tietoja pienistä ja suurista teoista, jotka auttavat ilmastonmuutoksen torjunnassa sekä kehittyneissä maissa että kehitysmaissa; |
| --- | --- |

51.

Kyky sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia sopeutumalla

| 52. | korostaa, että sopeutumistoimet ovat välttämättömiä kaikissa maissa, jos halutaan minimoida kielteiset vaikutukset ja hyödyntää täysimääräisesti ilmastonmuutokseen sopeutuvan kasvun ja kestävän kehityksen mahdollisuudet; pyytää, että asetetaan vastaavat pitkän aikavälin sopeutumistavoitteet; palauttaa mieliin, että vaikka kehitysmaat ja varsinkin vähiten kehittyneet maat ja pienet kehittyvät saarivaltiot ovat vaikuttaneet ilmastonmuutokseen vähiten, ne ovat kaikkein eniten alttiina sen haitallisille vaikutuksille ja niillä on kaikkein heikoimmat valmiudet sopeutua vaikutuksiin; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen vuonna 2013 hyväksyttyä EU:n strategiaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi; kehottaa komissiota ehdottamaan oikeudellisesti sitovaa välinettä, jos jäsenvaltioiden toteuttamat toimet katsotaan riittämättömiksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa toimimatta jättämisen vakavia ja usein peruuttamattomia haittavaikutuksia, sillä ilmastonmuutos vaikuttaa maailman kaikkiin alueisiin erilaisilla, erittäin vaurioittavilla tavoilla ja johtaa muuttovirtoihin ja ihmishenkien menetyksiin sekä taloudellisiin, ekologisiin ja yhteiskunnallisiin menetyksiin; korostaa, että ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi ja kasvun aikaansaamiseksi tarvitaan maailmanlaajuisia yhteisesti sovittuja poliittisia ja rahoituksellisia toimia puhdasta ja uusiutuvaa energiaa koskevan innovoinnin edistämiseksi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa suhtautumaan vakavasti ilmaston lämpenemisen aiheuttamista ilmastokatastrofeista johtuvaan ilmastopakolaiskysymykseen ja sen laajuuteen; panee huolestuneena merkille, että 166 miljoonan ihmisen oli pakko jättää kotinsa tulvien, myrskytuulien, maanjäristysten tai muiden katastrofien vuoksi vuosina 2008–2013; kiinnittää erityistä huomiota siihen, että ilmastoon liittyvä kehitys joissakin Afrikan osissa ja Lähi-idässä saattaa lisätä poliittista epävakautta, taloudellista kurimusta ja Välimeren pakolaiskriisin laajenemista; |
| --- | --- |

55.

| 56. | panee tyytyväisenä merkille vahinkojen ja menetysten huomioimiseksi perustetun Varsovan kansainvälisen mekanismin toimintaan, jota tarkastellaan COP 22 -kokouksessa; pyytää, että mekanismilla lujitetaan jatkossakin ymmärrystä ja asiantuntemusta siitä, miten ilmastonmuutos vaikuttaa muuttoliikkeen, väestön pakkosiirron ja ihmisten liikkuvuuden rakenteeseen, ja että mekanismilla edistetään tämän ymmärryksen ja asiantuntemuksen soveltamista; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa EU:ta ja kaikkia muita maita tarkastelemaan ilmastonmuutoksen ihmisoikeusulottuvuutta ja yhteiskunnallisia vaikutuksia, varmistamaan ihmisoikeuksien ja solidaarisuuden suojelun ja edistämisen ja tarjoamaan tukea köyhemmille valtioille, joiden valmiuksia ilmastonmuutoksen vaikutukset rajoittavat; |
| --- | --- |

57.

Kehitysmaiden tukeminen

| 58. | korostaa myös kehitysmaiden tärkeää roolia Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa ja tarvetta auttaa kyseisiä maita toteuttamaan ilmastosuunnitelmansa hyödyntämällä täysipainoisesti käynnistettyjen ilmastotoimien kestävän kehityksen tavoitteiden välisiä synergioita, Addis Abeban toimintaohjelmaa ja Agenda 2030 -toimintaohjelmaa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että on tarpeen edistää kestävän energian yleistä saatavuutta kehitysmaissa, etenkin Afrikassa, lisäämällä uusiutuvien energiamuotojen käyttöä; toteaa, että Afrikalla on suunnattomia luonnonvaroja, jotka voivat turvata sen energiaturvallisuuden; korostaa, että mikäli sähköverkot liitetään yhteen menestyksekkäästi, osa Euroopan tarvitsemasta sähköstä voisi tulla Afrikasta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että EU:lla on kokemusta, valmiuksia ja maailmanlaajuista ulottuvuutta toimia johtajana rakennettaessa älykkäämpää, puhtaampaa ja kestävämpää infrastruktuuria, joka on tarpeen, jotta voidaan saavuttaa Pariisissa uutta vauhtia saanut maailmanlaajuinen siirtymä; kehottaa EU:ta tukemaan kehitysmaiden pyrkimyksiä siirryttäessä kohti vähähiilisiä yhteiskuntia, jotka ovat osallistavampia, sosiaalisesti ja ekologisesti kestäviä, vauraita ja turvallisempia; |
| --- | --- |

60.

Ilmastorahoitus

| 61. | toteaa, että tarvitaan lisätoimia, joilla varmistetaan ilmastorahoituksen käyttöönotolla varmistettavan 100 miljardin Yhdysvaltain dollarin tavoitteen saavuttaminen vuoteen 2020 mennessä; pitää myönteisenä rahoituksen jatkamista vuoteen 2025 saakka; kehottaa EU:ta ja kaikkia osapuolia täyttämään mahdollisuuksien mukaan velvoitteensa ilmastorahoituksen suhteen, jotta tuetaan laajempia pyrkimyksiä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutumisessa, kun otetaan huomioon haasteen valtaisa mittakaava ja kiireellisyys; toteaa, että vaarallisten ilmastovaikutusten minimointi edellyttää merkittävästi suurempia vähähiilisiä ja ilmastonmuutokseen sopeutuvia investointeja ja pyrkimyksiä fossiilisten polttoaineiden tukemisen asteittaiseksi lopettamiseksi; painottaa, että on kannustettava laajempiin rahoitusvirtoihin, esimerkiksi hiilen hinnoittelun ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa luomaan konkreettisia EU:n ja kansainvälisiä sitoumuksia ilmastorahoituksen lisälähteiksi, mukaan luettuina finanssitransaktioveron käyttöönotto, joidenkin EU:n päästökauppajärjestelmän vuosien 2021–2030 päästöoikeuksien asettaminen sivuun sekä lento- ja meriliikenteen päästöjä koskevien EU:n ja kansainvälisten toimien tuottamien tulojen kohdentaminen kansainväliseen ilmastorahoitukseen liittyviin tarkoituksiin ja vihreään ilmastorahastoon kohdennettavaksi muun muassa teknologisiin innovointihankkeisiin; |
| --- | --- |

62.

| 63. | panee tyytyväisenä merkille Pariisin sopimuksen sitoumuksen tehdä kaikesta rahoituksesta vähän kasvihuonekaasupäästöjä tuottavan ja ilmastonkestävän kehityksen mukaista; katsoo, että tämä velvoittaa EU:n puuttumaan pikaisesti fossiilisille polttoaineille ja paljon hiiltä käyttävään infrastruktuuriin osoitettuun rahoitukseen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | odottaa mielenkiinnolla taustoittavaa vuoropuhelua, jonka avulla kaikille osapuolille annetaan mahdollisuuksia tehostaa rahoitusvarojen käyttöä ja tukea ilmastovaikutusten hillintää; panee merkille, että kaikkien osapuolten, lahjoittajien ja vastaanottajien velvollisuutena on lisätä tukea ja parantaa sen saatavuutta ja tehoa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa komissiota toteuttamaan täysimääräisen arvioinnin Pariisin sopimuksen mahdollisista vaikutuksista EU:n talousarvioon sekä kehittämään erityisen, automaattisen EU:n rahoitusmekanismin, josta tarjotaan asianmukaista lisätukea EU:n oikeudenmukaiselle osuudelle 100 miljardin Yhdysvaltojen dollarin kansainvälisestä ilmastorahoitustavoitteesta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa ottamaan käyttöön hiilen laajapohjaisen hinnoittelun maailmanlaajuisesti soveltamiskelpoisena välineenä, jolla hallinnoidaan päästöjä, sekä ohjaamaan päästökauppatuloja ilmastoon liittyviin investointeihin ja ottamaan käyttöön kansainvälisen liikenteen polttoaineiden hiilijalanjälkeä koskevat maksut; kehottaa lisäksi käyttämään maataloustukia osittain siihen, että taataan maatilojen investoinnit uusiutuvan energian tuotantoon ja käyttöön; korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön yksityisen sektorin pääomaa ja vapauttaa tarvittavia investointeja vähähiiliseen teknologiaan; kehottaa hallituksia sekä julkisia ja yksityisiä rahoituslaitoksia, pankit, eläkerahastot ja vakuutusyhtiöt mukaan luettuina, antamaan kunnianhimoisen sitoumuksen mukauttaa lainananto- ja investointikäytäntöjä alle kahdessa celsiusasteessa pysymisen ja fossiilisista polttoaineista irtaantumisen tavoitteeseen, mukaan lukien fossiilisia polttoaineita koskeville investoinneille myönnettävien vientitukien asteittainen poistaminen; kehottaa antamaan erityisiä julkisia takuita vihreiden investointien vauhdittamiseksi sekä tunnuksia ja veroetuja vihreille investointirahastoille ja vihreiden joukkovelkakirjojen liikkeeseen laskemiselle; |
| --- | --- |

66.

| 67. | painottaa, että on tärkeää jakaa käytäntöjä kestävää kehitystä koskevien näkökohtien tuomisesta rahoitusalalle sekä kansainvälisellä että EU:n tasolla, ja pyytää, että harkitaan rahoitustuotteiden merkitsemistä, kun tuotteet on arvioitu ja niiden alttius ilmastoriskeille sekä niiden panos siirtymisessä vähähiiliseen talouteen on raportoitu, jotta sijoittajille voidaan tarjota luotettavaa ja tarkkaa tietoa rahoituksen ulkopuolisista seikoista; |
| --- | --- |

67.

Ilmastodiplomatia

| 68. | pitää myönteisenä EU:n jatkuvaa keskittymistä ilmastodiplomatiaan, joka on oleellisen tärkeää ilmastoa koskevien toimien profiilin korottamiseksi kumppanimaissa ja globaalin yleisen mielipiteen keskuudessa; korostaa, että EU, sen jäsenvaltiot ja Euroopan ulkosuhdehallinto omaavat valtavan ulkopoliittisen kapasiteetin ja niiden on osoitettava johtajuutta ilmastofoorumeilla; tähdentää, että kunnianhimoisten ja kiireellisten ilmastotoimien sekä COP 21:n sitoumusten täytäntöönpanon on pysyttävä EU:n korkean tason kahdenvälisten ja kahden alueen välisten vuoropuhelujen erityisten painopisteiden joukossa niin kumppanimaiden kuin G7- ja G20-ryhmän kanssa samoin kuin YK:ssa ja muilla kansainvälisillä foorumeilla; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa EU:ta keskittämään ilmastodiplomatiansa sen varmistamiseen, että Pariisin sopimuksen vankat rakenteet saadaan valmiiksi; |
| --- | --- |

69.

Euroopan parlamentti

| 70. | sitoutuu ratifioimaan Pariisin sopimuksen mahdollisimman nopeasti ja käyttämään kansainvälistä rooliaan ja jäsenyyksiään kansainvälisissä parlamentaarisissa verkostoissa Pariisin sopimuksen nopean ratifioinnin ja täytäntöönpanon jatkuvaan edistämiseen; |
| --- | --- |

70.

| 71. | katsoo, että parlamentti on integroitava EU:n valtuuskuntaan hyvin, koska parlamentin tehtävänä on antaa hyväksyntä kansainvälisten sopimusten tekemiselle; odottaa näin ollen, että parlamentin sallitaan osallistua EU:n koordinointikokouksiin Marrakeshissa ja sille taataan oikeus tutustua kaikkiin valmisteluasiakirjoihin neuvottelujen käynnistämisestä lähtien; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä UNFCCC:n sihteeristölle ja pyytämään sen välittämistä kaikille sopimuksen Euroopan unioniin kuulumattomille osapuolille. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0359.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/57

---

P8_TA(2016)0384

Elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista annetun asetuksen täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista annetun asetuksen (EY) N:o 1935/2004 täytäntöönpanosta (2015/2259(INI))

(2018/C 215/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista ja direktiivien 80/590/ETY ja 89/109/ETY kumoamisesta 27. lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1935/2004 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista ja direktiivien 80/590/ETY ja 89/109/ETY kumoamisesta 27. lokakuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1935/2004 (1),

| — | ottaa huomioon elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden hyvistä tuotantotavoista 22. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2023/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden hyvistä tuotantotavoista 22. joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2023/2006 (2),

| — | ottaa huomioon elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista ja tarvikkeista 14. tammikuuta 2011 annetun komission asetuksen (EU) N:o 10/2011 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista ja tarvikkeista 14. tammikuuta 2011 annetun komission asetuksen (EU) N:o 10/2011 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun toukokuussa 2016 toteuttaman arvioinnin elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista annetun asetuksen (EY) N:o 1935/2004 täytäntöönpanosta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun toukokuussa 2016 toteuttaman arvioinnin elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista annetun asetuksen (EY) N:o 1935/2004 täytäntöönpanosta (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentissa 26. tammikuuta 2016 elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvista materiaaleista, elintarviketurvallisuuden varmistamisesta ja tulevaisuuden teknologisista innovaatioista järjestetyn seminaarin (Food Contact Materials – How to Ensure Food Safety and Technological Innovation in the Future?) tulokset (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentissa 26. tammikuuta 2016 elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvista materiaaleista, elintarviketurvallisuuden varmistamisesta ja tulevaisuuden teknologisista innovaatioista järjestetyn seminaarin (Food Contact Materials – How to Ensure Food Safety and Technological Innovation in the Future?) tulokset (5),

| — | ottaa huomioon komission katsauksen seosten myrkyllisyyteen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission katsauksen seosten myrkyllisyyteen (6),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ”Kemikaalien yhteisvaikutukset – Kemialliset seokset” (COM(2012)0252), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ”Kemikaalien yhteisvaikutukset – Kemialliset seokset” (COM(2012)0252),

| — | ottaa huomioon ympäristöministerineuvoston 22. joulukuuta 2009 hyväksymät päätelmät kemikaalien yhteisvaikutuksista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristöministerineuvoston 22. joulukuuta 2009 hyväksymät päätelmät kemikaalien yhteisvaikutuksista (7),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa” (8), jossa todetaan muun muassa, että unionin on puututtava kaikessa asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä kemikaalien yhteisvaikutuksiin ja hormonaalisten haitta-aineiden turvallisuusnäkökohtiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa” (8), jossa todetaan muun muassa, että unionin on puututtava kaikessa asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä kemikaalien yhteisvaikutuksiin ja hormonaalisten haitta-aineiden turvallisuusnäkökohtiin,

| — | ottaa huomioon arvion YK:n ympäristöohjelmalle ja WHO:lle laaditusta raportista, joka koski hormonitoimintaa häiritseviä kemikaaleja koskevan tieteen tilasta vuonna 2012 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon arvion YK:n ympäristöohjelmalle ja WHO:lle laaditusta raportista, joka koski hormonitoimintaa häiritseviä kemikaaleja koskevan tieteen tilasta vuonna 2012 (9),

| — | ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (10) (”REACH-asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (10) (”REACH-asetus”),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A8-0237/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A8-0237/2016),

| A. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1935/2004 (puiteasetus) asetetaan yleiset turvallisuusvaatimukset kaikille elintarvikkeiden kanssa kosketuksissa oleville materiaaleille, jotta voidaan varmistaa, että materiaaleista kyseisiin elintarvikkeisiin siirtyvät aineet eivät vaaranna ihmisen terveyttä tai muuta elintarvikkeiden koostumusta tai heikennä sen aistinvaraisia ominaisuuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1935/2004 (puiteasetus) asetetaan yleiset turvallisuusvaatimukset kaikille elintarvikkeiden kanssa kosketuksissa oleville materiaaleille, jotta voidaan varmistaa, että materiaaleista kyseisiin elintarvikkeisiin siirtyvät aineet eivät vaaranna ihmisen terveyttä tai muuta elintarvikkeiden koostumusta tai heikennä sen aistinvaraisia ominaisuuksia;

| B. | ottaa huomioon, että puiteasetuksen liitteessä I luetellaan 17 elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvaa materiaalia ja tarviketta, joihin voidaan soveltaa erityistoimenpiteitä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että puiteasetuksen liitteessä I luetellaan 17 elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvaa materiaalia ja tarviketta, joihin voidaan soveltaa erityistoimenpiteitä;

| C. | ottaa huomioon, että edellä mainituista 17 materiaalista ainoastaan neljään sovelletaan unionin erityistoimenpiteitä: muovit (kierrätysmuovi mukaan luettuna), keramiikka, regeneroitu selluloosa ja aktiiviset ja älykkäät materiaalit; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että edellä mainituista 17 materiaalista ainoastaan neljään sovelletaan unionin erityistoimenpiteitä: muovit (kierrätysmuovi mukaan luettuna), keramiikka, regeneroitu selluloosa ja aktiiviset ja älykkäät materiaalit;

| D. | toteaa, että nykyistä yhdenmukaistettua lainsäädäntöä on ehdottomasti tarkistettava, erityisesti keraamisista tarvikkeista annettua neuvoston direktiiviä 84/500/ETY; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että nykyistä yhdenmukaistettua lainsäädäntöä on ehdottomasti tarkistettava, erityisesti keraamisista tarvikkeista annettua neuvoston direktiiviä 84/500/ETY;

| E. | ottaa huomioon, että liitteessä I lueteltujen 13 muun materiaalin osalta jäsenvaltioilla on mahdollisuus hyväksyä kansallisia säännöksiä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että liitteessä I lueteltujen 13 muun materiaalin osalta jäsenvaltioilla on mahdollisuus hyväksyä kansallisia säännöksiä;

| F. | toteaa, että monet jäsenvaltiot ovat jo ottaneet käyttöön tai suunnittelevat parhaillaan erilaisten toimenpiteiden käyttöönottoa jäljellä oleville elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville materiaaleille ja tarvikkeille; toteaa, että vastavuoroisen tunnustamisen periaate ei toimi näiden kansallisten toimenpiteiden yhteydessä ja että näin ollen ei voida varmistaa puiteasetuksen ja perussopimusten mukaista sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa ja terveyden suojelun korkeaa tasoa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että monet jäsenvaltiot ovat jo ottaneet käyttöön tai suunnittelevat parhaillaan erilaisten toimenpiteiden käyttöönottoa jäljellä oleville elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville materiaaleille ja tarvikkeille; toteaa, että vastavuoroisen tunnustamisen periaate ei toimi näiden kansallisten toimenpiteiden yhteydessä ja että näin ollen ei voida varmistaa puiteasetuksen ja perussopimusten mukaista sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa ja terveyden suojelun korkeaa tasoa;

| G. | ottaa huomioon, että materiaalit, joihin ei sovelleta erityisiä unionin toimenpiteitä, voivat aiheuttaa kansanterveydellisen riskin ja heikentää kuluttajien luottamusta, aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta ja noudattamisesta koituvia lisäkustannuksia toimijoille – jotka siirtyvät usein kuluttajille myöhemmin toimitusketjussa – ja siten kilpailukyvyn ja innovoinnin heikkenemistä; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun toukokuussa 2016 toteuttaman täytäntöönpanoa koskevan arvioinnin mukaan kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kesken vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että yhdenmukaisten toimenpiteiden puute on haitallista kansanterveydelle, ympäristönsuojelulle ja sisämarkkinoiden sujuvalle toiminnalle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että materiaalit, joihin ei sovelleta erityisiä unionin toimenpiteitä, voivat aiheuttaa kansanterveydellisen riskin ja heikentää kuluttajien luottamusta, aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta ja noudattamisesta koituvia lisäkustannuksia toimijoille – jotka siirtyvät usein kuluttajille myöhemmin toimitusketjussa – ja siten kilpailukyvyn ja innovoinnin heikkenemistä; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun toukokuussa 2016 toteuttaman täytäntöönpanoa koskevan arvioinnin mukaan kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kesken vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että yhdenmukaisten toimenpiteiden puute on haitallista kansanterveydelle, ympäristönsuojelulle ja sisämarkkinoiden sujuvalle toiminnalle;

| H. | toteaa, että parempaa sääntelyä koskevien periaatteiden ei pitäisi viivästyttää toimenpiteitä, joilla pyritään torjumaan tai vähentämään mahdollisesti vakavia tai peruuttamattomia seurauksia ihmisen terveydelle ja/tai ympäristölle, kuten unionin perussopimuksiin sisältyvässä ennalta varautumisen periaatteessa määrätään; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että parempaa sääntelyä koskevien periaatteiden ei pitäisi viivästyttää toimenpiteitä, joilla pyritään torjumaan tai vähentämään mahdollisesti vakavia tai peruuttamattomia seurauksia ihmisen terveydelle ja/tai ympäristölle, kuten unionin perussopimuksiin sisältyvässä ennalta varautumisen periaatteessa määrätään;

| I. | toteaa, että hormonitoimintaa häiritsevät aineet ja genotoksiset aineet elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ovat erityisen ongelmallisia sekä kansanterveydelle että ympäristölle; toteaa, että hormonitoimintaa häiritseviä tai genotoksisia ominaisuuksia ei voida tällä hetkellä luotettavasti ennustaa kemiallisesta koostumuksesta ja sen vuoksi olisi kannustettava biotestaukseen vaihtoehtoisena ennakoivana toimenpiteenä, jotta varmistetaan kemiallisesti monimutkaisten elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien turvallisuus; toteaa, että olisi kannustettava sekä analyyttisen että toksikologisen testauksen kehittämistä, jotta varmistetaan elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien turvallisuuden arvioinnit kuluttajien, ympäristön ja valmistajien eduksi; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että hormonitoimintaa häiritsevät aineet ja genotoksiset aineet elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ovat erityisen ongelmallisia sekä kansanterveydelle että ympäristölle; toteaa, että hormonitoimintaa häiritseviä tai genotoksisia ominaisuuksia ei voida tällä hetkellä luotettavasti ennustaa kemiallisesta koostumuksesta ja sen vuoksi olisi kannustettava biotestaukseen vaihtoehtoisena ennakoivana toimenpiteenä, jotta varmistetaan kemiallisesti monimutkaisten elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien turvallisuus; toteaa, että olisi kannustettava sekä analyyttisen että toksikologisen testauksen kehittämistä, jotta varmistetaan elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien turvallisuuden arvioinnit kuluttajien, ympäristön ja valmistajien eduksi;

| J. | toteaa, että haitalliset mikro-organismit (patogeeniset tai pilaantumisesta johtuvat), joita voi olla läsnä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien saastuttajina, ja biosidit, joita voidaan käyttää niiden määrän vähentämiseen, voivat myös olla riski kansanterveydelle; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että haitalliset mikro-organismit (patogeeniset tai pilaantumisesta johtuvat), joita voi olla läsnä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien saastuttajina, ja biosidit, joita voidaan käyttää niiden määrän vähentämiseen, voivat myös olla riski kansanterveydelle;

| K. | toteaa, että tietyt elintarvikkeet ovat pitkän aikaa kosketuksissa hyvin erilaisiin pakkausmateriaaleihin; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että tietyt elintarvikkeet ovat pitkän aikaa kosketuksissa hyvin erilaisiin pakkausmateriaaleihin;

| L. | toteaa, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien kannalta merkityksellisten säännösten tehokkaampi koordinointi voisi osaltaan edistää kuluttajien terveyden suojelua ja erityisesti vähentää pakkausmateriaalien vaikutusta ympäristöön; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien kannalta merkityksellisten säännösten tehokkaampi koordinointi voisi osaltaan edistää kuluttajien terveyden suojelua ja erityisesti vähentää pakkausmateriaalien vaikutusta ympäristöön;

| M. | toteaa, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien kannalta merkityksellisten säännösten, REACH-asetus mukaan luettuna, tehokkaampi koordinointi tehostaisi kiertotalouden toimintaa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien kannalta merkityksellisten säännösten, REACH-asetus mukaan luettuna, tehokkaampi koordinointi tehostaisi kiertotalouden toimintaa;

| N. | ottaa huomioon, että erityistoimenpiteiden olisi perustuttava tieteelliseen näyttöön; ottaa huomioon, että tieteessä on vielä useita tuntemattomia tekijöitä ja siksi tarvitaan lisätutkimuksia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että erityistoimenpiteiden olisi perustuttava tieteelliseen näyttöön; ottaa huomioon, että tieteessä on vielä useita tuntemattomia tekijöitä ja siksi tarvitaan lisätutkimuksia;

| O. | toteaa, että Euroopan elintarvikeviranomaisen (EFSA) mukaan nanoteknologia ja nanomateriaalit edustavat uutta teknistä kehitystä ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit ovat yksi ala, jolla nanomateriaalien käyttö on tullut esiin; toteaa, että nanomateriaalien erityisominaisuudet voivat vaikuttaa niiden toksikokineettiseen ja toksikologiseen profiiliin, mutta kyseisistä näkökohdista on saatavilla rajallisesti tietoa; toteaa, että vallitsee myös epävarmuus, joka johtuu siitä, että on vaikea luonnehtia, havaita ja mitata nanomateriaaleja elintarvikkeissa ja biologisissa matriiseissa, sekä siitä, että myrkyllisyydestä ja testimenetelmistä on saatavilla rajallista tietoa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Euroopan elintarvikeviranomaisen (EFSA) mukaan nanoteknologia ja nanomateriaalit edustavat uutta teknistä kehitystä ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit ovat yksi ala, jolla nanomateriaalien käyttö on tullut esiin; toteaa, että nanomateriaalien erityisominaisuudet voivat vaikuttaa niiden toksikokineettiseen ja toksikologiseen profiiliin, mutta kyseisistä näkökohdista on saatavilla rajallisesti tietoa; toteaa, että vallitsee myös epävarmuus, joka johtuu siitä, että on vaikea luonnehtia, havaita ja mitata nanomateriaaleja elintarvikkeissa ja biologisissa matriiseissa, sekä siitä, että myrkyllisyydestä ja testimenetelmistä on saatavilla rajallista tietoa;

| P. | toteaa, että unionin terveys- ja ympäristöriskien arvioinnit rajoittuvat nykyään yksittäisten aineiden arviointiin ja niissä ei oteta huomioon tosielämän olosuhteita, joissa altistumiset yhdistyvät ja kumuloituvat erilaisia reittejä pitkin ja erilaisten tuotetyyppien välityksellä; toteaa, että kyseistä ilmiötä kutsutaan myös cocktail-vaikutukseksi; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että unionin terveys- ja ympäristöriskien arvioinnit rajoittuvat nykyään yksittäisten aineiden arviointiin ja niissä ei oteta huomioon tosielämän olosuhteita, joissa altistumiset yhdistyvät ja kumuloituvat erilaisia reittejä pitkin ja erilaisten tuotetyyppien välityksellä; toteaa, että kyseistä ilmiötä kutsutaan myös cocktail-vaikutukseksi;

| Q. | toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO:n)/WHO:n suosituksen mukaan (2009) (11) altistumisen arvioinnin olisi katettava tavallinen väestö sekä kriittiset ryhmät, jotka ovat haavoittuvaisia tai joiden altistumisen arvellaan olevan suurempi kuin muulla väestöllä (kuten imeväiset ja pikkulapset); |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO:n)/WHO:n suosituksen mukaan (2009) (11) altistumisen arvioinnin olisi katettava tavallinen väestö sekä kriittiset ryhmät, jotka ovat haavoittuvaisia tai joiden altistumisen arvellaan olevan suurempi kuin muulla väestöllä (kuten imeväiset ja pikkulapset);

| R. | toteaa, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien jäljitettävyys olisi varmistettava kaikissa hankintaketjun vaiheissa, jotta helpotetaan valvontaa, viallisten tuotteiden myynnistä poistamista, kuluttajatiedotusta ja vastuukysymysten ratkaisemista; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien jäljitettävyys olisi varmistettava kaikissa hankintaketjun vaiheissa, jotta helpotetaan valvontaa, viallisten tuotteiden myynnistä poistamista, kuluttajatiedotusta ja vastuukysymysten ratkaisemista;

| S. | toteaa, että pakkausmerkinnät ovat erittäin suora ja tehokas väline kuluttajan informoimiseksi tuotteen ominaispiirteistä; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että pakkausmerkinnät ovat erittäin suora ja tehokas väline kuluttajan informoimiseksi tuotteen ominaispiirteistä;

| T. | toteaa, että horisontaalinen lähestymistapa kaikilla talouden aloilla mahdollistaa lainsäädännön yhtenäisyyden ja yritysten ennakoinnin; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että horisontaalinen lähestymistapa kaikilla talouden aloilla mahdollistaa lainsäädännön yhtenäisyyden ja yritysten ennakoinnin;

| U. | toteaa, että unionin yhdenmukaisten testausmenetelmien kehittäminen kaikille elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville materiaaleille edistäisi osaltaan terveyden ja ympäristön suojelun korkeampaa tasoa koko unionissa; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että unionin yhdenmukaisten testausmenetelmien kehittäminen kaikille elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville materiaaleille edistäisi osaltaan terveyden ja ympäristön suojelun korkeampaa tasoa koko unionissa;

| V. | toteaa, että turvallisuustarkastusten käyttöönotto esivalmistetuille elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville tarvikkeille voisi olla yksi tapa täydentää tiettyjä erityistoimenpiteitä; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että turvallisuustarkastusten käyttöönotto esivalmistetuille elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville tarvikkeille voisi olla yksi tapa täydentää tiettyjä erityistoimenpiteitä;

Elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon vahvuudet ja heikkoudet

| 1. | toteaa, että puiteasetus tarjoaa vankan lainsäädäntöperustan, jonka tavoitteet ovat asianmukaiset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että vaikka olisi keskityttävä ennen kaikkea erityistoimenpiteiden hyväksymiseen niille 13 materiaalille, joita ei vielä säännellä unionin tasolla, kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät korostavat, että voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa on edelleen puutteita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odottaa komission yhteisen tutkimuskeskuksen tulevaa arviota jäsenvaltioiden hyväksymistä ei-säänneltyjä materiaaleja koskevista säännöksistä; kehottaa komissiota käyttämään tätä arviota lähtökohtana vaadittujen toimenpiteiden laatimiselle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota ottamaan vaadittuja toimenpiteitä laatiessaan huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun toteuttaman arvioinnin elintarvikkeen kanssa kosketuksiin joutuvista materiaaleista annetun asetuksen täytäntöönpanosta sekä jo voimassa olevat tai valmisteilla olevat kansalliset toimenpiteet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että unionin markkinoilla käytettyjen materiaalien yleisyydestä ja ihmisen terveydelle aiheutuvasta riskistä johtuen ja elintarvikkeita ja elintarviketuotteita koskevien yhtenäismarkkinoiden suojelemiseksi komission olisi asetettava etusijalle erityisten unionin toimenpiteiden laatiminen paperille ja kartongille, lakoille ja päällysteille, metalleille ja metalliseoksille, painomusteille ja liimoille; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota niihin elintarvikkeiden kanssa joko suoraan tai epäsuorasti kosketuksiin joutuviin materiaaleihin, joiden migraatioriski on suurempi, kuten nesteitä ja paljon rasvaa sisältäviä elintarvikkeita ympäröivät materiaalit ja materiaalit, jotka ovat pitkän aikaa kosketuksissa elintarvikkeisiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että uusien erityistoimenpiteiden käyttöönotto unionin tasolla kannustaisi liike-elämän toimijoita kehittämään turvallisia uudelleenkäytettäviä ja kierrätettyjä elintarvikkeen kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja, mikä edistäisi unionin ponnisteluja saavuttaa tehokkaampi kiertotalous; korostaa, että yksi ennakkoedellytys tälle olisi, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien, jotka voisivat uhata kansanterveyttä, jäljitettävyyttä parannettaisiin ja niiden käytöstä vähitellen luovuttaisiin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa tässä yhteydessä, että kierrätetyistä tuotteista valmistettujen ja uudelleenkäytettävien elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien käyttö ei saisi johtaa lopputuotteeseen lisättyjen epäpuhtauksien ja/tai jäämien suurempaan määrään; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on vakuuttunut, että ottaen huomioon unionin pyrkimyksen kohti kiertotaloutta olisi kehitettävä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevan puiteasetuksen ja kiertotalouden välille parempi synergia, minkä olisi sisällettävä unionin tason erityistoimenpiteitä myös kierrätetylle paperille ja kartongille; toteaa, että kierrätettyjen paperi- ja kartonkituotteiden uudelleenkäyttökerrat ovat rajalliset, mikä edellyttää tuoreiden puukuitujen jatkuvaa hankintaa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että mineraaliöljyjä saattaa migroitua elintarvikkeisiin niiden kanssa kosketuksiin joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista, jotka on valmistettu paperista ja kartongista, ja tukee siksi tällaisen migraation estämiseen tähtäävää tutkimusta, kunnes hyväksytään erityistoimenpiteitä ja mahdollisesti kielletään mineraaliöljyjen käyttö musteissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tukee komission ehdotukseen direktiiviksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta sisältyvää kaikkia materiaaleja koskevien kierrätys- ja uudelleenkäyttötavoitteiden nostamista (COM(2015)0596); muistuttaa komissiota kuitenkin, että kierrätystä ja uudelleenkäyttöä koskeviin tavoitteisiin on liitettävä riittäviä valvontatoimenpiteitä, jotta varmistetaan elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien turvallisuus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa pienten ja keskisuurten yritysten vaikeaa asemaa tuotantoketjussa ottaen huomioon, että asiaankuuluvien oikeudellisten säännösten puuttuessa ne eivät kykene vastaanottamaan tai siirtämään tietoa, joka takaisi niiden tuotteiden turvallisuuden; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää välttämättömänä, että jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät prosessiin, kun ehdotetaan erityisiä turvallisuusvaatimuksia elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville materiaaleille; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien arviointia koskeva nykyinen malli on riittämätön, sillä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien roolia aliarvioidaan yleisesti ja ihmisen altistumisesta on saatavilla puutteellisesti tietoa; |
| --- | --- |

14.

Riskinarviointi

| 15. | on tietoinen EFSAn merkittävästä roolista riskinarvioinnissa, joka koskee erityistoimenpiteillä säänneltyjen elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien käyttöä; on tietoinen kustannuksista, joita liittyy erityisten aineiden riskinarviointiin, ja EFSAn rajallisista resursseista; kehottaa tästä syystä komissiota lisäämään EFSAn rahoitusta ottaen huomioon lisätyön, joka johtuu lisääntyneestä tarpeesta toteuttaa riskinarviointeja, kuten myöhemmin on esitetty yksityiskohtaisesti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EFSAa ja Euroopan kemikaalivirastoa (ECHA) tekemään yhteistyötä ja koordinoimaan työtään tiiviimmin, jotta käytettävissä olevia resursseja voidaan käyttää paremmin kattavien arviointien tekemiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien riskien asianmukaiseksi arvioimiseksi on otettava huomioon sekä niiden tuotannossa ja jalostuksessa käytettävät aineet että tahattomasti lisätyt aineet, kuten tarkoituksella lisätyistä aineista ja muista kemiallisista reaktioista syntyvistä aineista peräisin olevat epäpuhtaudet; toteaa, että tätä tarkoitusta varten lähtöaineet on ilmoitettava selvästi EFSAlle ja jäsenvaltioiden asiaankuuluville viranomaisille; korostaa tästä syystä, että tieteellisten elinten ja laboratorioiden välinen yhteistyö on tärkeää, ja pitää ilahduttavana EFSAn aikomusta keskittyä käytettyjen aineiden sijasta enemmän loppumateriaaleihin ja -tarvikkeisiin sekä jalostusprosessiin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa tahattomasti lisättyjä aineita koskevan tieteellisen lisätutkimuksen merkitystä, sillä toisin kuin vaarallisissa aineissa, niiden identiteetti ja rakenne, erityisesti muoveissa, eivät usein ole tiedossa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota tarkastelemaan: (i) nykyisiä oletuksia aineiden migraatiosta estokerrosten läpi, (ii) joidenkin yritysten ja toimivaltaisten viranomaisten käyttämää 10 ppb:n pitoisuuskynnysarvoa elintarvikkeiden migraatioaineille päätöksen tekemiseksi siitä, minkä kemikaalien riskejä arvioidaan, (iii) sitä, missä määrin estokerroksista tulee vähemmän tehokkaita pitkinä varastointiaikoina, sillä ne voivat ainoastaan hidastaa migraatiota, (iv) nykyisiä oletuksia molekyylikoosta, joka vaikuttaa suoliston kautta tapahtuvaan kemialliseen imeytymiseen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa EFSAa ja komissiota ulottamaan haavoittuvien ryhmien käsitteen koskemaan raskaana olevia ja imettäviä naisia ja sisällyttämään pieninä annoksina altistumisen ja ei-monotonisten annosvasteiden mahdolliset vaikutukset riskinarviointikriteereihin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää valitettavana, että EFSA ei ota nykyisessä riskinarviointimenettelyssään huomioon niin kutsuttua cocktail-vaikutusta tai elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvista materiaaleista tai muista lähteistä aiheutuvaa rinnakkaista ja kumulatiivista yhteisaltistusta, jolla voi olla haitallisia vaikutuksia, vaikka yksittäisten aineiden määrä seoksessa olisi alhainenkin, ja kehottaa EFSAa ottamaan ne jatkossa huomioon; kehottaa komissiota pohtimaan tätä vaikutusta myös pitkällä ajanjaksolla, kun se määrittää ihmisen terveyden kannalta myös pidemmillä ajanjaksoilla turvallisia migraatioraja-arvoja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vaatii tieteellistä lisätutkimusta erilaisten kemikaalien vuorovaikutuksesta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää lisäksi valitettavana, että EFSA ei ota huomioon haitallisten mikro-organismien mahdollisuutta elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa; kehottaa EFSAn alaista biologisia vaaroja käsittelevää lautakuntaa tästä syystä tarkastelemaan kysymystä mikro-organismeista elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja laatimaan EFSAn lausunnon aiheesta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | huomauttaa, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit on sisällytetty asetuksen (EU) N:o 528/2012 (12) (biosidivalmisteasetus) soveltamisalaan, sillä biosidejä saattaa olla elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa, jotta niiden pinta pidetään vapaana mikrobikontaminaatiosta (desinfiointiaineet) ja jotta niillä on säilyttävä vaikutus elintarvikkeisiin (säilöntäaineet); toteaa kuitenkin, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa olevia erilaisia biosidityyppejä säännellään erilaisten lainsäädäntökehysten puitteissa, ja riippuen biosidityypistä ECHAn tai EFSAn tai molempien virastojen on toteutettava riskinarviointi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota varmistamaan elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja ja biosidituotteita koskevien asetusten välisen johdonmukaisuuden ja selventämään ECHAn ja EFSAn rooleja tässä yhteydessä; kehottaa lisäksi komissiota pyrkimään yhdenmukaistettuun ja konsolidoituun lähestymistapaan elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa biosideina käytettyjen aineiden kokonaisarvioinnissa ja hyväksymisessä, jotta vältetään päällekkäisyys, oikeudellinen epävarmuus ja kaksinkertainen työ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa EFSAa pohtimaan sitä, että kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevä tiedekomitea määritteli vuonna 2009 elintarviketuotantolaitokset yhdeksi ratkaisevista paikoista, joissa edistetään sekä antibiooteille että biosideille resistenttien bakteerien kehittymistä; korostaa sen vuoksi, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat biosidejä sisältävät materiaalit voivat osaltaan vaikuttaa myös antibioottiresistenttien bakteerien esiintymiseen ihmisillä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit ovat merkittävä inhimillisen altistumisen lähde vaarallisille kemikaaleille, kuten perfluoratuille yhdisteille ja hormonitoimintaa häiritseville kemikaaleille, kuten ftalaatit ja bisfenolit, jotka on liitetty kroonisiin sairauksiin sekä lisääntymisongelmiin, metabolisiin häiriöihin, allergioihin ja neurologisiin ongelmiin; toteaa, että tällaisten kemikaalien migroituminen on erityisen huolestuttavaa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ottaen huomioon, että ne saattavat aiheuttaa haittaa jopa erittäin pieninä annoksina; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee huolestuneena merkille lisääntyvän vaikutuksen, joka elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa käytetyillä aineilla voi olla imeväisiin ja pikkulapsiin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota täyttämään REACH-asetuksen ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevan lainsäädännön turvallisuuden arviointia koskevan aukon varmistamalla, että yritykset toteuttavat turvallisuusarviointeja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa käytettyjen kemikaalien vaikutuksista ihmisen terveyteen tuotannon, jakelun ja käytön aikana; toteaa, että tätä olisi selvennettävä asetuksessa (EY) N:o 1935/2004; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota varmistamaan paremman koordinoinnin ja johdonmukaisemman lähestymistavan REACH-lainsäädännön ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien lainsäädännön välillä erityisesti, kun kyse on CMR-aineiksi luokitelluista aineista (vaarakategoriat 1A, 1B ja 2) tai REACH-asetuksen mukaan erityistä huolta aiheuttavista aineista, ja varmistamaan, että REACH-asetuksen mukaisesti poistetut haitalliset aineet poistetaan myös elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvista materiaaleista; korostaa, että kansanterveyttä uhkaavan vaaran poissulkemiseksi komission on pidettävä Euroopan parlamentti ja neuvosto ajan tasalla ja ilmoitettava niille säännöllisesti, jos tiettyjä huolta herättäviä aineita (kuten erityistä huolta aiheuttavat aineet, CMR-aineet, biologisesti kertyvät aineet tai hormonitoimintaa häiritsevien kemikaalien tietyt kategoriat), jotka on kielletty tai poistettu REACH-asetuksen tai muun lainsäädännön nojalla, käytetään edelleen elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa; kehottaa komissiota harkitsemaan bisfenoli A:n (BPA) luokittelemista yhdeksi erityistä huolta aiheuttavista aineista; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille komission 15. kesäkuuta 2016 julkaisemat tieteelliset kriteerit biosidivalmisteissa ja kasvinsuojeluaineissa käytettyjen tehoaineiden hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi; korostaa kuitenkin, että kaikille tuotteille, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit mukaan luettuina, tarvitaan horisontaalisia kriteereitä, ja kehottaa komissiota esittämään viipymättä tällaiset kriteerit; vaatii, että näiden kriteerien tullessa voimaan ne on otettava huomioon elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien riskinarviointimenettelyssä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että komissio on viimeisimmän EFSAn lausunnon mukaisesti lopulta ilmoittanut suunnitelmastaan ottaa käyttöön BPA:lle 0,05 mg/kg:n migraatioraja-arvo muovipakkauksissa ja -säiliöissä sekä metallisäiliöissä käytetyissä lakoissa ja päällysteissä; vaatii kieltämään BPA:n kaikissa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ottaen huomioon, että viime vuosikymmenen aikana monissa EFSAn uudelleenarvioinneissa ei ole puututtu tehokkaasti kaikkiin terveyshuoliin ja että EFSAn on jälleen arvioitava uudelleen (13) BPA:n vaaroja vuonna 2017 nyt, kun on julkaistu raportti, jossa tuodaan esiin huoli siitä, että nykyinen siedettävä vuorokausiannos (TDI-arvo) ei suojaa sikiöitä ja pikkulapsia BPA:n vaikutuksilta immuunijärjestelmään, ja jossa suositellaan neuvomaan kuluttajia vähentämään altistustaan elintarvikkeista ja muualta peräisin olevalle BPA:lle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että komission yhteisen tutkimuskeskuksen laatiman vuoden 2015 raportin (2015 Science and Policy Report) mukaan on olemassa ongelma, joka koskee raskasmetallien migroitumista elintarvikkeisiin; on siinä käsityksessä, että komissio tarkistaa lyijyn ja kadmiumin raja-arvoja keraamisista tarvikkeista annetussa neuvoston direktiivissä 84/500/ETY; kehottaa painokkaasti komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen, jossa otetaan käyttöön alhaisemmat raja-arvot lyijy- ja kadmiumpäästöille, ja pitää valitettavana, ettei direktiivin 84/500/ETY tarkistamisesta ole vielä keskusteltu Euroopan parlamentissa ja neuvostossa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | antaa tukensa tutkimuksella ja innovaatiohankkeille, joilla pyritään kehittämään uusia, ihmisen terveydelle turvallisiksi osoitettuja aineita käytettäviksi elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa; korostaa kuitenkin, että toistaiseksi mihinkään turvallisempiin vaihtoehtoihin ei kuitenkaan pitäisi sisällyttää bisfenoli S:ää (BPS) bisfenoli A:n (BPA) korvaajaksi, sillä BPS:llä voi olla samanlainen toksikologinen profiili kuin BPA:lla (14); |
| --- | --- |

34.

| 35. | tukee erityisesti nanomateriaalien lisätutkimusta, sillä näiden materiaalien vaikutuksista ja migraatiokyvystä sekä niiden vaikutuksesta ihmisten terveyteen vallitsee edelleen tieteellinen epävarmuus; katsoo siksi, että nanomateriaalien käytön olisi oltava luvanvaraista paitsi muovimateriaaleissa niin myös kaikissa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa, ja niitä ei pitäisi arvioida ainoastaan niiden bulkkimuodossa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että markkinaesteet ja erityisesti erilaisten kansallisten sääntöjen mukaisesti anotut luvat johtavat innovoinnin kautta saavutettavien elintarviketurvallisuutta koskevien parannusmahdollisuuksien menetykseen; |
| --- | --- |

36.

Jäljitettävyys

| 37. | katsoo, että vaatimustenmukaisuusilmoitus voi olla tehokas väline sen varmistamiseksi, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit ovat asiaa koskevien sääntöjen mukaisia, ja suosittelee, että kaikkiin säänneltyihin tai ei-säänneltyihin elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuviin materiaaleihin liitetään vaatimustenmukaisuusilmoitus ja asianmukaiset asiakirjat, kuten jo tehdään, kun kyseessä ovat sellaiset elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit, joista on hyväksytty erityistoimenpiteitä; katsoo, että käyttöolojen olisi heijastuttava paremmin vaatimustenmukaisuusilmoituksissa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää kuitenkin valitettavana, että myös silloin, kun vaatimustenmukaisuusilmoitukset eivät ole pakollisia, niitä ei ole aina saatavilla noudattamisen valvomiseksi, ja silloin kun ne ovat saatavilla, niiden laatu ei aina ole riittävän korkea sen varmistamiseksi, että ne ovat luotettava noudattamista koskevan tiedon lähde; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa edistämään elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien kolmansista maista tuotavien materiaalien jäljitettävyyttä ja vaatimusten noudattamista ja vaatii asianmukaisia ja täydellisiä tunnistusasiakirjoja ja vaatimustenmukaisuusilmoituksia; vaatii, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien kolmansista maista tuotujen materiaalien on noudatettava unionin vaatimuksia kansanterveyden turvaamiseksi ja oikeudenmukaisen kilpailun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota vahvistamaan, että merkitseminen on pakollista, jos elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa on tahallisesti käytetty nanomateriaaleja, ja vahvistamaan, että orgaanisissa tuotteissa tai kriittisille ryhmille tarkoitetuissa tuotteissa käytettyjen, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien koostumuksen merkitseminen on pakollista; |
| --- | --- |

40.

Vaatimustenmukaisuus, täytäntöönpanon valvonta ja seuranta

| 41. | on huolissaan siitä, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta vaihtelee huomattavasti unionissa; korostaa, että on tärkeää kehittää elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuville materiaaleille unionin suuntaviivat, joiden avulla voidaan varmistaa yhtenäisempi ja yhdenmukaisempi täytäntöönpano ja parempi noudattaminen jäsenvaltioissa; korostaa tästä syystä, että on tärkeää jakaa tietoja jäsenvaltioiden välillä; katsoo, että muiden ei-lainsäädännöllisten toimintavaihtoehtojen, kuten alan oman arvioinnin, olisi täydennettävä toimenpiteitä, joilla parannetaan elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevan asetuksen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | katsoo, että elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden yhdenmukaistaminen entisestään voi auttaa yhtenäistämään kansanterveyden suojelun korkean tason; |
| --- | --- |

42.

| 43. | suosittelee yhdenmukaisten unionin standardien käyttöönottoa tiettyjen elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien ja tarvikkeiden analyyttistä testausta varten, jotta voidaan varmistaa, että yritykset ja toimivaltaiset viranomaiset kaikkialla unionissa toteuttavat testejä samaa menetelmää käyttäen; panee merkille, että yhdenmukaisten testausmenetelmien käyttöönotto takaisi yhtäläisen kohtelun sisämarkkinoilla ja varmistaisi siten, että seurantamenettelyjä parannetaan ja suojelun tasoa nostetaan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että on kunkin jäsenvaltion vastuulla valvoa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja valmistavia tai unioniin tuovia yrityksiä; pitää kuitenkin valitettavana, että jotkut jäsenvaltiot eivät vaadi yrityksiä rekisteröimään liiketoimintaansa, jolloin tällaiset yritykset voivat kiertää sääntöjen noudattamista koskevia tarkastuksia; kehottaa komissiota varmistamaan, että niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä tehneet niin, vaaditaan velvoittamaan kaikki elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja valmistavat tai unioniin tuovat yritykset rekisteröimään liiketoimintansa virallisesti asetuksen (EY) N:o 882/2004 tarkistamisen mukaisesti; toteaa, että useissa jäsenvaltioissa on olemassa sopivia rekisteröintimekanismeja, jotka voivat toimia esimerkkeinä parhaista käytännöistä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita tihentämään ja tehostamaan virallisia tarkastuksia vaatimusten noudattamatta jättämisen riskin sekä terveysriskien pohjalta siten, että otetaan huomioon elintarvikkeen määrä, tarkoitettu kuluttaja ja se, kuinka kauan elintarvike on ollut kontaktissa kyseisen materiaalin kanssa, sekä elintarvikkeen kanssa kosketuksiin joutuvan materiaalin tyyppi, lämpötila ja muut asiaankuuluvat tekijät; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vaatii jäsenvaltioita varmistamaan, että niillä on tarvittava henkilöstö ja välineet, joiden avulla ne voivat toteuttaa yhtenäisiä, määrätietoisia ja järjestelmällisiä tarkastuksia, sekä varoittavien seuraamusten järjestelmä, ellei vaatimuksia noudateta asetuksen (EY) N:o 882/2004 tarkistamisen mukaisesti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa tehostamaan jäsenvaltioiden ja komission välistä elintarvikkeiden ja rehujen varhaisvaroitusjärjestelmää koskevaa yhteistyötä ja koordinaatiota, jotta kansanterveyttä uhkaaviin riskeihin voidaan puuttua nopeasti ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota tutkimaan edelleen lähestymistapaa, joka perustuu esivalmistettujen elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien tarvikkeiden turvallisuustarkastuksiin tai muihin elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien hyväksyntämenettelyihin; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää ilahduttavana komission foorumia, jossa käsitellään parempaa koulutusta elintarvikkeiden turvallisuuden lisäämiseksi (”Better Training for Safer Food”); kehottaa laajentamaan sen toimintaa; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  EUVL L 338, 13.11.2004, s. 4.

(2)  EUVL L 384, 29.12.2006, s. 75.

(3)  EUVL L 12, 15.1.2011, s. 1.

(4)  PE 581.411.

(5)  PE 578.967.

(6)  Kortenkamp 2009 http://ec.europa.eu/environment/chemicals/effects/pdf/report_mixture_toxicity.pdf

(7)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=FI&f=ST%2017820%202009%20INIT

(8)  EU:n 7. ympäristöalan toimintaohjelma: EUVL L 354, 28.12.2013, s. 171, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32013D1386

(9)  http://www.who.int/ceh/publications/endocrine/en/

(10)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(11)  Elintarvikkeissa olevien kemikaalien tuore riskinarviointi ja sen mahdollinen vaikutus elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa käytettävien aineiden turvallisuuden arviointiin – EFSA Journal 2016;14(1):4357 (s. 28). https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4357

(12)  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

(13)  https://www.efsa.europa.eu/en/press/news/160426a?utm_content=hl&utm_source=EFSA+Newsletters&utm_campaign=3bd764133f-HL_20160428&utm_medium=email&utm_term=0_7ea646dd1d-3bd764133f-63626997

(14)  Committee for Socio-economic Analysis (SEAC), Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on Bisphenol A. s. 13. http://www.echa.europa.eu/documents/10162/13641/bisphenol_a_seac_draft_opinion_en.pdf

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/65 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/65

---

P8_TA(2016)0385

Unionin lainsäädännön soveltamisen valvonta: vuosikertomus 2014

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta: vuosikertomus 2014 (2015/2326(INI))

(2018/C 215/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 32. vuosikertomuksen unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta (2014) (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 32. vuosikertomuksen unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta (2014) (COM(2015)0329),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen arviointikertomus” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen arviointikertomus” (COM(2010)0070),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen toinen arviointikertomus” (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen ”EU Pilot -hankkeen toinen arviointikertomus” (COM(2011)0930),

| — | ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2002 annetun komission tiedonannon kantelijan asemasta yhteisön oikeuden rikkomista koskevissa asioissa (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2002 annetun komission tiedonannon kantelijan asemasta yhteisön oikeuden rikkomista koskevissa asioissa (COM(2002)0141),

| — | ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kantelijan asema unionin oikeuden soveltamista koskevissa asioissa – menettelyn päivittäminen” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kantelijan asema unionin oikeuden soveltamista koskevissa asioissa – menettelyn päivittäminen” (COM(2012)0154),

| — | ottaa huomioon puitesopimuksen Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitesopimuksen Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä,

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman 30. ja 31. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2012–2013) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman 30. ja 31. vuosikertomuksesta Euroopan unionin oikeuden soveltamisen valvonnasta (2012–2013) (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A8-0262/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A8-0262/2016),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklassa määritetään komission päätehtäväksi toimia perussopimusten valvojana; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklassa määritetään komission päätehtäväksi toimia perussopimusten valvojana;

| B. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan unionin perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla ja se koskee unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia sekä jäsenvaltioita silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta (perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohta); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan unionin perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla ja se koskee unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia sekä jäsenvaltioita silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta (perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohta);

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 258 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan siinä tapauksessa, että komissio katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille perussopimusten mukaan kuuluvan velvollisuuden, se antaa asiasta lausunnon perusteluineen ja se voi saattaa asian Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos valtio, jota asia koskee, ei noudata lausuntoa komission asettamassa määräajassa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 258 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan siinä tapauksessa, että komissio katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille perussopimusten mukaan kuuluvan velvollisuuden, se antaa asiasta lausunnon perusteluineen ja se voi saattaa asian Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos valtio, jota asia koskee, ei noudata lausuntoa komission asettamassa määräajassa;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisiä suhteita koskevassa puitesopimuksessa määrätään kaikkia viralliseen ilmoitukseen perustuvia rikkomusmenettelyjä koskevan tiedon jakamisesta mutta se ei kata epävirallista EU Pilot -menettelyä, joka edeltää muodollisen rikkomusmenettelyn käynnistämistä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisiä suhteita koskevassa puitesopimuksessa määrätään kaikkia viralliseen ilmoitukseen perustuvia rikkomusmenettelyjä koskevan tiedon jakamisesta mutta se ei kata epävirallista EU Pilot -menettelyä, joka edeltää muodollisen rikkomusmenettelyn käynnistämistä;

| E. | ottaa huomioon, että komissio tukeutuu SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohtaan ja unionin ja jäsenvaltioiden välisen vilpittömän yhteistyön periaatteeseen toteuttaakseen velvoitettaan noudattaa vaitiolovelvollisuutta suhteessa jäsenvaltioihin EU Pilot -menettelyjen aikana; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio tukeutuu SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohtaan ja unionin ja jäsenvaltioiden välisen vilpittömän yhteistyön periaatteeseen toteuttaakseen velvoitettaan noudattaa vaitiolovelvollisuutta suhteessa jäsenvaltioihin EU Pilot -menettelyjen aikana;

| F. | ottaa huomioon, että EU Pilot -menettelyjen tarkoituksena on edistää komission ja jäsenvaltioiden välistä tiiviimpää ja johdonmukaisempaa yhteistyötä, jotta voidaan korjata unionin oikeuden rikkomiset varhaisemmassa vaiheessa ja välttää mahdollisuuksien mukaan turvautuminen muodolliseen rikkomusmenettelyyn; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU Pilot -menettelyjen tarkoituksena on edistää komission ja jäsenvaltioiden välistä tiiviimpää ja johdonmukaisempaa yhteistyötä, jotta voidaan korjata unionin oikeuden rikkomiset varhaisemmassa vaiheessa ja välttää mahdollisuuksien mukaan turvautuminen muodolliseen rikkomusmenettelyyn;

| G. | ottaa huomioon, että vuonna 2014 komissio sai 3 715 kantelua mahdollisista unionin oikeuden rikkomisista; toteaa, että suurin osa kanteluista tehtiin Espanjaa (553), Italiaa (475) ja Saksaa (276) vastaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuonna 2014 komissio sai 3 715 kantelua mahdollisista unionin oikeuden rikkomisista; toteaa, että suurin osa kanteluista tehtiin Espanjaa (553), Italiaa (475) ja Saksaa (276) vastaan;

| H. | ottaa huomioon, että komissio käynnisti 893 uutta rikkomusmenettelyä vuonna 2014 ja vireillä olleista tapauksista suurin osa koski Kreikkaa (89), Italiaa (89) ja Espanjaa (86); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että komissio käynnisti 893 uutta rikkomusmenettelyä vuonna 2014 ja vireillä olleista tapauksista suurin osa koski Kreikkaa (89), Italiaa (89) ja Espanjaa (86);

| I. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 41 artiklassa määritellään hyvä hallinto henkilön oikeudeksi saada asiansa käsitellyksi unionin toimielimissä puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa ja SEUT-sopimuksen 298 artiklassa määrätään, että unionin toimielinten, elinten ja laitosten on tehtäviään hoitaessaan tukeuduttava avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 41 artiklassa määritellään hyvä hallinto henkilön oikeudeksi saada asiansa käsitellyksi unionin toimielimissä puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa ja SEUT-sopimuksen 298 artiklassa määrätään, että unionin toimielinten, elinten ja laitosten on tehtäviään hoitaessaan tukeuduttava avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon;

| 1. | muistuttaa, että komission tehtävänä on SEU-sopimuksen 17 artiklan mukaan huolehtia siitä, että unionin oikeutta sovelletaan, mikä kattaa myös perusoikeuskirjan (SEU-sopimuksen 6 artiklan 1 kohta), jonka määräykset koskevat unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia sekä jäsenvaltioita silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tietoinen siitä, että ensisijainen vastuu unionin oikeuden asianmukaisesta täytäntöönpanosta ja soveltamisesta on jäsenvaltioilla, mutta toteaa, että tämä ei vapauta unionin toimielimiä niiden velvollisuudesta noudattaa unionin primaarioikeutta, kun ne tuottavat unionin sekundaarilainsäädäntöä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa komission merkittävää roolia unionin oikeuden soveltamisen valvonnassa ja vuosikertomuksen antamisessa parlamentille ja neuvostolle; kehottaa komissiota jatkamaan aktiivista rooliaan eri välineiden kehittämisessä unionin oikeuden soveltamisen, täytäntöönpanon ja noudattamisen parantamiseksi jäsenvaltioissa ja toimittamaan seuraavassa vuosikertomuksessaan tietoja unionin direktiivien täytäntöönpanon lisäksi unionin asetusten täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tietoinen siitä, että ensisijainen vastuu unionin oikeuden asianmukaisesta täytäntöönpanosta ja soveltamisesta on jäsenvaltioilla, ja painottaa, että jäsenvaltioiden on unionin oikeutta täytäntöön pannessaan myös kunnioitettava täysimääräisesti perussopimuksissa ja unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja perusarvoja ja -oikeuksia; muistuttaa, että unionin oikeuden täytäntöönpanon seuranta ja arviointi kuuluu komissiolle; kehottaa tämän vuoksi jälleen kerran jäsenvaltioita käyttämään järjestelmällisesti vastaavuustaulukoita mutta toteaa, että tämä ei vapauta unionin toimielimiä niiden velvollisuudesta noudattaa unionin primaarioikeutta, kun ne tuottavat unionin sekundaarilainsäädäntöä; toteaa tämän olevan muistutus siitä, että parlamentin on hyödynnettävä alakohtaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevia selvityksiään ja mietintöjään; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että myös parlamentilla on tärkeä rooli tässä suhteessa, sillä se valvoo komission täytäntöönpanotoimia poliittisesti, käy yksityiskohtaisesti läpi vuosikertomukset unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta ja antaa asiaa koskevia päätöslauselmia; ehdottaa, että parlamentti voisi osaltaan myötävaikuttaa enemmänkin unionin lainsäädännön oikea-aikaiseen ja asianmukaiseen saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä antamalla lainsäädännöllistä päätöksentekoprosessia koskevaa asiantuntemustaan kansallisten parlamenttien käyttöön ennalta luotujen yhteyksien kautta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle unionin lainsäädännön oikea-aikainen ja asianmukainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä selkeä kansallinen lainsäädäntökehys, jotta vältetään unionin oikeuden rikkominen ja tarjotaan kansalaisille ja yrityksille ne tavoitellut edut, jotka unionin oikeuden tehokas ja vaikuttava soveltaminen mahdollistaa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että työmarkkinaosapuolet, kansalaisjärjestöt ja muut sidosryhmät ovat tärkeässä roolissa, kun laaditaan lainsäädäntöä ja valvotaan sitä, miten jäsenvaltiot saattavat unionin lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltavat sitä, ja kun tässä yhteydessä havaituista puutteista raportoidaan; panee merkille, että komissio tunnusti sidosryhmien roolin ottamalla vuonna 2014 käyttöön tätä prosessia helpottavia uusia työvälineitä; kehottaa sidosryhmiä pysymään valppaina tämän suhteen myös tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille unionin oikeuden tehokkaan soveltamisen vaikutuksen unionin toimielinten uskottavuuden lisääntymiseen; pitää myönteisenä, että komission vuosikertomuksessa korostetaan kansalaisten, yritysten ja kansalaisjärjestöjen esittämien vetoomusten merkitystä, sillä niiden esittäminen on Lissabonin sopimuksessa määrätty perusoikeus, tärkeä osa unionin kansalaisuutta ja tärkeä toissijainen keino valvoa unionin oikeuden soveltamista ja tunnistaa sen mahdolliset porsaanreiät niin, että kansalaiset ilmaisevat mielipiteensä ja kokemuksensa suoraan, mikä on lisänä heidän ensisijaiselle demokraattisen ilmaisun väylälleen eli vaaleille ja kansanäänestyksille; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että lainsäädännön epärealistiset täytäntöönpanomääräajat voivat johtaa siihen, että jäsenvaltiot eivät pysty noudattamaan niitä, mikä tarkoittaa soveltamisen viivästymisen epäsuoraa hyväksymistä; kehottaa unionin toimielimiä sopimaan asetusten ja direktiivien täytäntöönpanolle sopivammat aikataulut, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon tarvittavat valvonta- ja kuulemisajat; katsoo, että komission olisi esitettävä kertomukset, katsaukset ja lainsäädännön tarkistukset lainsäätäjien sopimina ja asiaa koskevassa lainsäädännössä vahvistettuina määräpäivinä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille, että uusi toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä sisältää määräyksiä, joiden tarkoituksena on parantaa unionin oikeuden täytäntöönpanoa ja soveltamista ja edistää jäsennellympää yhteistyötä tässä asiassa; kannattaa sopimuksessa ilmaistua kehotusta tehdä paremmin tunnistettaviksi kansalliset toimenpiteet, jotka eivät tiukasti ottaen liity unionin lainsäädäntöön (ylisääntely); korostaa, että on tärkeää tehostaa säädösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että jäsenvaltioiden on tarpeen ilmoittaa unionin direktiivejä täydentävistä kansallisista toimenpiteistä ja tuoda ne selvästi esille; painottaa, että unionin lainsäädäntöä soveltaessaan jäsenvaltioiden olisi vältettävä lisäämästä tarpeettomasti unionin lainsäädännöstä aiheutuvaa rasitusta, koska se johtaa vääriin käsityksiin unionin lainsäädäntötoiminnasta ja lisää kansalaisten perusteetonta skeptisyyttä unionia kohtaan; huomauttaa kuitenkin, että tämä ei millään tavalla vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen hyväksyä kansallisesti korkeampia sosiaalisia tai ympäristönormeja kuin unionissa sovitut; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että parlamentilla olisi oltava vahvempi rooli analysoitaessa sitä, miten liittymisneuvotteluja käyvät maat ja maat, jotka ovat tehneet assosiaatiosopimuksen Euroopan unionin kanssa, noudattavat unionin oikeutta; tarjoutuu antamaan näille maille tätä varten asianmukaista apua toimien jatkuvassa yhteistyössä kansallisten parlamenttien kanssa unionin oikeuden seurannan ja soveltamisen alalla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | esittää, että parlamentin olisi laadittava varsinaisia mietintöjä eikä vain päätöslauselmia kaikista ehdokasmaista vastauksena komission julkaisemiin vuotuisiin edistymiskertomuksiin, jotta kaikille asianomaisille valiokunnille annettaisiin mahdollisuus antaa lausuntonsa; katsoo, että komission olisi edelleen julkaistava edistymiskertomuksia kaikista Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvista maista, jotka ovat allekirjoittaneet assosiaatiosopimuksia, jotta parlamentti voi arvioida perusteellisesti ja järjestelmällisesti sitä, miten nämä maat ovat edenneet assosiaatio-ohjelmaan liittyvässä unionin säännöstön täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti komission 32. vuosikertomukseen Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvonnasta ja panee merkille, että ympäristö, liikenne sekä sisämarkkinat ja palvelut olivat vuonna 2013 ne politiikka-alat, joilla oli eniten vireillä rikkomustapauksia vielä vuonna 2014; toteaa lisäksi, että ympäristö, terveys, kuluttajansuoja, liikkuvuus ja liikenne olivat vuonna 2014 jälleen ne politiikanalat, joilla aloitettiin eniten uusia rikkomusmenettelyjä; kannustaa komissiota antamaan toimielinten välisen avoimuuden varmistamiseksi parlamentille enemmän tietoa tapauksista, joihin liittyy unionin oikeuden rikkomista; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että vuosikertomuksen mukaan muodollisten rikkomusmenettelyjen kokonaismäärä on vähentynyt viiden viime vuoden aikana ja että komission mukaan tämä kertoo jäsenvaltioiden kanssa käytävän jäsennellyn EU Pilot -vuoropuhelun tehokkuudesta; katsoo kuitenkin, että viime vuosina tapahtunut ja lähivuosina odotettavissa oleva vähentyminen johtuu pääasiassa komission uusien lainsäädäntöehdotusten määrän jatkuvasta supistumisesta; huomauttaa, että komissio ei toteuta EU Pilot -menettelyjä, kun direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on viivästynyt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa, että tämä jälkiarviointi ei vapauta komissiota velvollisuudesta valvoa tehokkaasti ja oikea-aikaisesti unionin oikeuden soveltamista ja täytäntöönpanoa, ja toteaa, että parlamentti voisi avustaa lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa, kun se tarkastelee komission toimintaa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että vuosikertomuksen mukaan uusien EU Pilot -hankkeen tapausten määrän kasvu tarkastelujaksolla sekä vireillä olevien rikkomusmenettelyjen määrän supistuminen osoittavat, että EU Pilot -järjestelmä on osoittautunut hyödylliseksi ja että sillä on ollut myönteinen vaikutus, sillä se on tehostanut unionin oikeuden täytäntöönpanoa; toteaa kuitenkin jälleen, että unionin oikeuden täytäntöönpano ei ole riittävän avointa eikä se tosiasiallisesti ole kantelijoiden ja asianomaisten osapuolten valvottavissa, ja pitää valitettavana, että parlamentilla ei ole toistuvista pyynnöistään huolimatta edelleenkään mahdollisuutta saada riittävästi tietoa EU Pilot -menettelystä ja vireillä olevista tapauksista; kehottaa komissiota siksi varmistamaan avoimemman tiedottamisen EU Pilot -menettelystä ja vireillä olevista tapauksista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että unionin oikeuden noudattamatta jättämisestä määrättyjen taloudellisten seuraamusten olisi oltava vaikuttavia, oikeasuhteisia ja varoittavia ja niissä olisi otettava huomioon toistuvat laiminlyönnit samalla alalla ja että jäsenvaltioiden laillisia oikeuksia on kunnioitettava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | huomauttaa, että oikeusvaltion periaatteeseen ja lainsäädännön varmuuteen ja ennakoitavuuteen perustuvassa Euroopan unionissa unionin kansalaisten oikeutena on saada ensimmäisinä tietää selkeällä, helposti saatavalla, avoimella ja oikea-aikaisella tavalla (internetin ja muiden välineiden kautta), onko unionin lainsäädännön nojalla saatettu voimaan kansallista lainsäädäntöä ja millaista lainsäädäntöä voimaan on saatettu sekä mitkä kansalliset viranomaiset vastaavat tämän lainsäädännön oikeasta täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota yhdistämään kaikki eri portaalit, yhteyspisteet ja tiedotussivustot ja tarjoamaan kansalaisille mahdollisuuden käyttää helposti sähköisiä valituslomakkeita sekä käyttäjäystävällistä tietoa rikkomusmenettelyistä; kehottaa lisäksi komissiota sisällyttämään seuraavaan seurantakertomukseensa yksityiskohtaisempia tietoja näiden portaalien käytöstä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | huomauttaa, että komission ja parlamentin välinen vilpitön yhteistyö on velvoite, joka sitoo niitä molempia; kehottaakin tarkistamaan Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisiä suhteita koskevaa puitesopimusta, jotta EU Pilot -menettelyistä voidaan antaa tietoa (luottamuksellisessa) asiakirjassa, joka toimitetaan unionin oikeuden tulkinnasta ja soveltamisesta vastaavalle parlamentin valiokunnalle; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palauttaa mieliin, että 15. tammikuuta 2013 (2) antamassaan päätöslauselmassa parlamentti kehotti hyväksymään EU:n asetuksen Euroopan unionin hallintomenettelylaista SEUT-sopimuksen 298 artiklan nojalla mutta että siitä huolimatta, että päätöslauselma hyväksyttiin suurella äänten enemmistöllä (572 puolesta, 16 vastaan, 12 tyhjää), parlamentin pyyntö ei johtanut komission ehdotukseen; kehottaa komissiota ottamaan parlamentin päätöslauselman uudelleentarkasteltavaksi, jotta voitaisiin antaa ehdotus hallintomenettelylakia koskevaksi säädökseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää valitettavana erityisesti sitä, että komissio ei ole reagoinut sen kehotukseen antaa asetuksen muodossa sitovia sääntöjä, joissa vahvistetaan rikkomusmenettelyyn ja rikkomusmenettelyä edeltävään vaiheeseen kuuluvat eri näkökohdat, kuten ilmoitukset, sitovat määräajat, oikeus tulla kuulluksi, perusteluvelvollisuus ja jokaisen oikeus tutustua häntä koskeviin asiakirjoihin, jotta voidaan lujittaa kansalaisten oikeuksia ja taata avoimuus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa tässä yhteydessä, että oikeudellisten asioiden valiokunta on perustanut uuden hallinto-oikeutta käsittelevän työryhmän, joka on päättänyt laatia oikeaoppisen asetusluonnoksen unionin hallinnon hallintomenettelystä ”inspiraation lähteeksi” komissiolle, ei kyseenalaistaakseen komission aloiteoikeutta vaan osoittaakseen, että tällainen asetus olisi sekä hyödyllinen että mahdollinen toteuttaa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että tämän asetusluonnoksen tarkoituksena ei ole korvata nykyistä unionin lainsäädäntöä vaan pikemminkin täydentää sitä silloin, kun siinä on puutteita tai sen tulkintaan liittyy ongelmia, sekä selkeyttää ja yhdenmukaistaa voimassa olevien sääntöjen tulkintaa ja parantaa saatavuutta, mistä hyötyvät sekä kansalaiset ja yritykset että hallinto ja sen virkamiehet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa siksi jälleen kerran komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen Euroopan unionin hallintomenettelylaiksi ja ottamaan siinä huomioon parlamentin asiassa tähän mennessä toteuttamat toimet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että perussopimukset ja Euroopan unionin perusoikeuskirja sitovat unionin toimielimiä myös silloin, kun ne toimivat kansainvälisten lainanantajien ryhmien (”troikka”) jäseninä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota tekemään unionin oikeuden noudattamisesta todellisen poliittisen prioriteetin, johon on pyrittävä tiiviissä yhteistyössä parlamentin kanssa, sillä parlamentin tehtävänä on a) pitää komissio poliittisesti vastuuvelvollisena ja b) lainsäädäntövallan käyttäjänä varmistaa, että se on itse ajan tasalla, voidakseen parantaa jatkuvasti lainsäädäntötyötään; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tukee ajatusta ottaa parlamentissa käyttöön prosessi, jolla seurataan unionin oikeuden soveltamista jäsenvaltioissa, ja toteaa, että prosessissa on voitava analysoida noudattamatta jättämistä maakohtaisesti ja otettava huomioon, että parlamentin asianomaiset pysyvät valiokunnat seuraavat unionin oikeuden soveltamista kukin omalla vastuualueellaan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä alueiden komitealle, talous- ja sosiaalikomitealle ja kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0322.

(2)  EUVL C 440, 30.12.2015, s. 17.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/70

---

P8_TA(2016)0386

Geneettisesti muunnetun maissin Bt11 siementen saattaminen markkinoille

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin Bt11 (SYN-BTØ11-1) siementen markkinoille saattamisesta viljelyä varten (D046173/01 – 2016/2919(RSP))

(2018/C 215/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin Bt11 (SYN-BTØ11-1) siementen markkinoille saattamisesta viljelyä varten (D046173/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin Bt11 (SYN-BTØ11-1) siementen markkinoille saattamisesta viljelyä varten (D046173/01,

| — | ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 19. toukokuuta 2005 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 19. toukokuuta 2005 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon EFSAn 6. joulukuuta 2012 antaman lausunnon, jossa päivitettiin muuntogeenisen, hyönteisille vastustuskykyisen maissin MON 810 ympäristöriskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 6. joulukuuta 2012 antaman lausunnon, jossa päivitettiin muuntogeenisen, hyönteisille vastustuskykyisen maissin MON 810 ympäristöriskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (3),

| — | ottaa huomioon EFSAn 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jossa täydennettiin muuntogeenisten, hyönteisille vastustuskykyisten maissien Bt11 ja MON 810 viljelemisen riskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jossa täydennettiin muuntogeenisten, hyönteisille vastustuskykyisten maissien Bt11 ja MON 810 viljelemisen riskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (4),

| — | ottaa huomioon EFSAn 28. toukokuuta 2015 antaman tieteellisen lausunnon, joka koskee riskinhallintasuositusten päivittämistä, kun on kyse raja-arvoista, jotka koskevat suojelualueilla elävien, silmälläpidettävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 28. toukokuuta 2015 antaman tieteellisen lausunnon, joka koskee riskinhallintasuositusten päivittämistä, kun on kyse raja-arvoista, jotka koskevat suojelualueilla elävien, silmälläpidettävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle (5),

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi muuntogeenisen maissin (Zea mays L., linja 1507), joka on vastustuskykyinen tiettyjä perhostuholaisia kohtaan, markkinoille saattamisesta viljelyä varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi muuntogeenisen maissin (Zea mays L., linja 1507), joka on vastustuskykyinen tiettyjä perhostuholaisia kohtaan, markkinoille saattamisesta viljelyä varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (7),

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| A. | ottaa huomioon Syngenta Seeds SAS:n (entinen Novartis Seeds) vuonna 1996 Ranskan toimivaltaiselle viranomaiselle neuvoston direktiivin 90/220/ETY mukaisesti antaman ilmoituksen (viite: C/F/96/05.10) muuntogeenisen maissin Bt11 markkinoille saattamisesta (8); ottaa huomioon, että ilmoitusta päivitettiin vuonna 2003 direktiivin 2001/18/EY mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Syngenta Seeds SAS:n (entinen Novartis Seeds) vuonna 1996 Ranskan toimivaltaiselle viranomaiselle neuvoston direktiivin 90/220/ETY mukaisesti antaman ilmoituksen (viite: C/F/96/05.10) muuntogeenisen maissin Bt11 markkinoille saattamisesta (8); ottaa huomioon, että ilmoitusta päivitettiin vuonna 2003 direktiivin 2001/18/EY mukaisesti;

| B. | toteaa, että muuntogeeninen maissi Bt11 ilmentää Cry1Ab-proteiinia, joka on (Bacillus thuringiensis Kurstaki -alalajista saatava) Bt-proteiini ja antaa suojan eurooppalaista maissikoisaa (Ostrinia nubilalis) ja Välimeren maissikoisaa (Sesamia nonagrioides) vastaan, ja PAT-proteiinia, jonka ansiosta maissi kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että muuntogeeninen maissi Bt11 ilmentää Cry1Ab-proteiinia, joka on (Bacillus thuringiensis Kurstaki -alalajista saatava) Bt-proteiini ja antaa suojan eurooppalaista maissikoisaa (Ostrinia nubilalis) ja Välimeren maissikoisaa (Sesamia nonagrioides) vastaan, ja PAT-proteiinia, jonka ansiosta maissi kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia;

| C. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi ja sen tähden se kuuluu asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjen poissulkemisperusteiden soveltamisalaan; ottaa huomioon, että jos aine on jo hyväksytty, poissulkemisperusteita sovelletaan, kun hyväksyntä on uusittava; ottaa huomioon, että glufosinaatin hyväksynnän voimassaolo päättyy vuonna 2017; toteaa, että glufosinaatin käytön tulisi siis periaatteessa loppua vuonna 2017; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi ja sen tähden se kuuluu asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjen poissulkemisperusteiden soveltamisalaan; ottaa huomioon, että jos aine on jo hyväksytty, poissulkemisperusteita sovelletaan, kun hyväksyntä on uusittava; ottaa huomioon, että glufosinaatin hyväksynnän voimassaolo päättyy vuonna 2017; toteaa, että glufosinaatin käytön tulisi siis periaatteessa loppua vuonna 2017;

| D. | toteaa, että direktiivin 2001/18/EY 26 c artiklan 2 kohdan nojalla muuntogeenisen maissin Bt11 viljeleminen on kiellettyä seuraavilla alueilla: Vallonia (Belgia), Bulgaria, Tanska, Saksa (lukuun ottamatta tutkimustarkoituksia), Kreikka, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Slovenia, Pohjois-Irlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Skotlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Wales (Yhdistynyt kuningaskunta); |
| --- | --- |

D.

toteaa, että direktiivin 2001/18/EY 26 c artiklan 2 kohdan nojalla muuntogeenisen maissin Bt11 viljeleminen on kiellettyä seuraavilla alueilla: Vallonia (Belgia), Bulgaria, Tanska, Saksa (lukuun ottamatta tutkimustarkoituksia), Kreikka, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Slovenia, Pohjois-Irlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Skotlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Wales (Yhdistynyt kuningaskunta);

| E. | ottaa huomioon, että EFSAn mukaan näyttö osoittaa, että noin 95–99 prosenttia siitepölystä laskeutuu noin 50 metrin säteelle pölytyslähteestä, joskin vaakasuorat tuulet tai tuulenpuuskat saattavat nostaa siitepölyä korkealle ilmakehään ja levittää sitä huomattavan kauas, jopa kilometrien päähän; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EFSAn mukaan näyttö osoittaa, että noin 95–99 prosenttia siitepölystä laskeutuu noin 50 metrin säteelle pölytyslähteestä, joskin vaakasuorat tuulet tai tuulenpuuskat saattavat nostaa siitepölyä korkealle ilmakehään ja levittää sitä huomattavan kauas, jopa kilometrien päähän;

| F. | toteaa EFSAn katsoneen vuoden 2005 lausunnossaan, että maissilla ei ole Euroopassa risteytymiskykyisiä luonnonvaraisia sukulaislajeja, joten EFSAn mielestä asettautumisesta ja leviämisestä ei odotettu aiheutuvan tahattomia ympäristövaikutuksia; |
| --- | --- |

F.

toteaa EFSAn katsoneen vuoden 2005 lausunnossaan, että maissilla ei ole Euroopassa risteytymiskykyisiä luonnonvaraisia sukulaislajeja, joten EFSAn mielestä asettautumisesta ja leviämisestä ei odotettu aiheutuvan tahattomia ympäristövaikutuksia;

| G. | toteaa, että Espanjassa on havaittu vuodesta 2009 lähtien teosinttia, joka on viljellyn maissin esimuoto; toteaa, että teosinttipopulaatiot saattavat saada siirtogeenistä DNA:ta muuntogeenisestä maissista MON 810, jota viljellään Espanjassa eräillä niistä alueista, joissa teosintti on levinnyt laajalle; toteaa, että geenivirta saattaa päätyä teosinttiin, jolloin se alkaa tuottaa Bt-toksiinia, ja maissin ja teosintin hybrideistä voi tulla elinvoimaisempia kuin kotoperäisistä teosinteista; katsoo, että tästä skenaariosta aiheutuu merkittäviä riskejä maanviljelijöille ja ympäristölle; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Espanjassa on havaittu vuodesta 2009 lähtien teosinttia, joka on viljellyn maissin esimuoto; toteaa, että teosinttipopulaatiot saattavat saada siirtogeenistä DNA:ta muuntogeenisestä maissista MON 810, jota viljellään Espanjassa eräillä niistä alueista, joissa teosintti on levinnyt laajalle; toteaa, että geenivirta saattaa päätyä teosinttiin, jolloin se alkaa tuottaa Bt-toksiinia, ja maissin ja teosintin hybrideistä voi tulla elinvoimaisempia kuin kotoperäisistä teosinteista; katsoo, että tästä skenaariosta aiheutuu merkittäviä riskejä maanviljelijöille ja ympäristölle;

| H. | ottaa huomioon, että Espanjan toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle teosintin esiintymisestä Espanjan maissipelloilla ja sen hyvin rajallisesta esiintymisestä muuntogeenisen maissin pelloilla; toteaa saatavilla olevien tietojen viittaavan siihen, että teosinttia on havaittu myös Ranskassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Espanjan toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle teosintin esiintymisestä Espanjan maissipelloilla ja sen hyvin rajallisesta esiintymisestä muuntogeenisen maissin pelloilla; toteaa saatavilla olevien tietojen viittaavan siihen, että teosinttia on havaittu myös Ranskassa;

| I. | ottaa huomioon, että komissio pyysi 13. heinäkuuta 2016 EFSAa arvioimaan syyskuun 2016 loppuun mennessä tieteellisten julkaisujen tai muiden asiaa koskevien tietojen perusteella, onko ilmennyt uutta näyttöä, joka muuttaisi EFSAn tieteellisissä lausunnoissa esitettyjä päätelmiä ja suosituksia muuntogeenisten maissien MON 810, Bt11, 1507 ja GA21 viljelemisestä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että komissio pyysi 13. heinäkuuta 2016 EFSAa arvioimaan syyskuun 2016 loppuun mennessä tieteellisten julkaisujen tai muiden asiaa koskevien tietojen perusteella, onko ilmennyt uutta näyttöä, joka muuttaisi EFSAn tieteellisissä lausunnoissa esitettyjä päätelmiä ja suosituksia muuntogeenisten maissien MON 810, Bt11, 1507 ja GA21 viljelemisestä;

| J. | toteaa, että komission täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen 24 kohdassa esitetään, että EFSA pitää paikallisen kuolleisuuden kahta tasoa (0,5 prosenttia ja 1 prosentti) ”hyväksyttävissä olevina”; toteaa, että EFSA totesi kuitenkin selkeästi 28. toukokuuta 2015 antamissaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle) koskevassa tieteellisessä lausunnossa, että muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan lausunnoissaan kuvaama tietty suojelun taso on tarkoitettu vain esimerkiksi ja että kaikki lausunnoissa sovelletut kynnysarvot ovat vääjäämättä sattumanvaraisia ja niitä olisi tarkistettava unionissa asetettujen suojelutavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että komission täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen 24 kohdassa esitetään, että EFSA pitää paikallisen kuolleisuuden kahta tasoa (0,5 prosenttia ja 1 prosentti) ”hyväksyttävissä olevina”; toteaa, että EFSA totesi kuitenkin selkeästi 28. toukokuuta 2015 antamissaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle) koskevassa tieteellisessä lausunnossa, että muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan lausunnoissaan kuvaama tietty suojelun taso on tarkoitettu vain esimerkiksi ja että kaikki lausunnoissa sovelletut kynnysarvot ovat vääjäämättä sattumanvaraisia ja niitä olisi tarkistettava unionissa asetettujen suojelutavoitteiden mukaisesti;

| K. | toteaa, että komissio on valinnut täytäntöönpanopäätöstä koskevassa ehdotuksessaan paikallisen kuolleisuuden tasoksi alle 0,5 prosenttia ja että liitteessä edellytetään Bt11-maissipellon ja direktiivin 2004/35/EY 2 artiklan 3 kohdan mukaisen suojellun elinympäristön väliseksi suojaetäisyydeksi vähintään 5 metriä, vaikka EFSA itse asiassa ilmoittaa selvästi, että suojellun elinympäristön ja lähimmän Bt11/MON 810 -maissipellon välinen 20 metrin suojaetäisyys laskisi jopa erittäin herkkien muiden kuin kohdeperhosten toukkien paikallista kuolleisuutta alle 0,5 prosentin; toteaa, että EFSAn ehdottama suojaetäisyys on nelinkertainen komission ehdottamaan verrattuna; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että komissio on valinnut täytäntöönpanopäätöstä koskevassa ehdotuksessaan paikallisen kuolleisuuden tasoksi alle 0,5 prosenttia ja että liitteessä edellytetään Bt11-maissipellon ja direktiivin 2004/35/EY 2 artiklan 3 kohdan mukaisen suojellun elinympäristön väliseksi suojaetäisyydeksi vähintään 5 metriä, vaikka EFSA itse asiassa ilmoittaa selvästi, että suojellun elinympäristön ja lähimmän Bt11/MON 810 -maissipellon välinen 20 metrin suojaetäisyys laskisi jopa erittäin herkkien muiden kuin kohdeperhosten toukkien paikallista kuolleisuutta alle 0,5 prosentin; toteaa, että EFSAn ehdottama suojaetäisyys on nelinkertainen komission ehdottamaan verrattuna;

| L. | ottaa huomioon, että EFSA toteaa 28. toukokuuta 2015 antamassaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle) koskevassa tieteellisessä lausunnossa, että nykyisin saatavilla olevat tiedot eivät riitä suhteuttamaan Bt-pohjaista toukkien kuolleisuutta kokonaiskuolleisuuteen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EFSA toteaa 28. toukokuuta 2015 antamassaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle) koskevassa tieteellisessä lausunnossa, että nykyisin saatavilla olevat tiedot eivät riitä suhteuttamaan Bt-pohjaista toukkien kuolleisuutta kokonaiskuolleisuuteen;

| 1. | katsoo, että komission ehdotus täytäntöönpanopäätökseksi ylittää direktiivissä 2001/18/EY säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että EFSAn tekemä viljelyä koskeva riskien arviointi on epätäydellinen ja että komission antamat riskinhallintasuositukset ovat riittämättömiä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että komission täytäntöönpanopäätöstä koskeva ehdotus ei ole unionin lainsäädännön mukainen, koska se ei vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/18/EY olevaa tavoitetta, jonka mukaan ennaltavarautumisen periaatteen mukaisesti lähennetään jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä ja suojellaan ihmisten terveyttä ja ympäristöä, kun geneettisesti muunnettuja organismeja levitetään ympäristöön tarkoituksellisesti muussa tarkoituksessa kuin niiden saattamiseksi markkinoille yhteisössä ja kun geneettisesti muunnettuja organismeja saatetaan markkinoille yhteisössä tuotteina tai tuotteissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

(2)  Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to the notification (Reference C/F/96/05.10) for the placing on the market of insect-tolerant genetically modified maize Bt11, for cultivation, feed and industrial processing, under Part C of Directive 2001/18/EC from Syngenta Seeds, The EFSA Journal (2005) 213, 1-33.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta; Scientific Opinion updating the risk assessment conclusions and risk management recommendations on the genetically modified insect resistant maize MON 810. EFSA Journal (2012); 10(12):3017 [98 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(4)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta; Scientific Opinion supplementing the conclusions of the environmental risk assessment and risk management recommendations for the cultivation of the genetically modified insect resistant maize Bt11 and MON 810. EFSA Journal 2012; 10(12):3016 [s. 32 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3016.

(5)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta; Scientific Opinion updating risk management recommendations to limit exposure of non-target Lepidoptera of conservation concern in protected habitats to Bt-maize pollen. EFSA Journal 2015; 13(7):4127 [s. 31 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2015.4127.

(6)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0036.

(8)  Neuvoston direktiivi 90/220/ETY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 1990, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön (EYVL L 117, 8.5.1990, s. 15).

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/73

---

P8_TA(2016)0387

Geneettisesti muunnetun maissin 1507 siementen saattaminen markkinoille

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) siementen markkinoille saattamisesta markkinoille viljelyä varten (D046172/00 – 2016/2920(RSP))

(2018/C 215/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) siementen markkinoille saattamisesta markkinoille viljelyä varten (D046172/00, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) siementen markkinoille saattamisesta markkinoille viljelyä varten (D046172/00,

| — | ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 24. helmikuuta 2012 viimeksi ajan tasalle saattaman tieteellisen lausunnon, jolla päivitettiin viljelyyn tarkoitetun muuntogeenisen, hyönteisille vastustuskykyisen maissin 1507 ympäristöriskien arviointia ja riskinhallintasuosituksia (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 24. helmikuuta 2012 viimeksi ajan tasalle saattaman tieteellisen lausunnon, jolla päivitettiin viljelyyn tarkoitetun muuntogeenisen, hyönteisille vastustuskykyisen maissin 1507 ympäristöriskien arviointia ja riskinhallintasuosituksia (2),

| — | ottaa huomioon EFSA:n 18. lokakuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jolla täydennettiin viljelyyn tarkoitetun muuntogeenisen, hyönteisille vastustuskykyisen maissin 1507 ympäristöriskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSA:n 18. lokakuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jolla täydennettiin viljelyyn tarkoitetun muuntogeenisen, hyönteisille vastustuskykyisen maissin 1507 ympäristöriskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (3),

| — | ottaa huomioon EFSAn 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jolla päivitettiin muuntogeenisen, hyönteisille vastustuskykyisen maissin 810 riskinarviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jolla päivitettiin muuntogeenisen, hyönteisille vastustuskykyisen maissin 810 riskinarviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (4),

| — | ottaa huomioon EFSA:n 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jolla täydennettiin viljelyyn tarkoitettujen muuntogeenisten, hyönteisille vastustuskykyisten maissien Bt11 ja MON 810 ympäristöriskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSA:n 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jolla täydennettiin viljelyyn tarkoitettujen muuntogeenisten, hyönteisille vastustuskykyisten maissien Bt11 ja MON 810 ympäristöriskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (5),

| — | ottaa huomioon EFSA:n 28. toukokuuta 2015 antaman tieteellisen lausunnon, jolla päivitettiin riskinhallintasuosituksia, joilla rajoitetaan suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista suojellulla elinympäristöllä Bt-maissin siitepölylle (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSA:n 28. toukokuuta 2015 antaman tieteellisen lausunnon, jolla päivitettiin riskinhallintasuosituksia, joilla rajoitetaan suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista suojellulla elinympäristöllä Bt-maissin siitepölylle (6),

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (7) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi muuntogeenisen maissin (Zea mays L., linja 1507), joka on vastustuskykyinen tiettyjä perhostuholaisia kohtaan, markkinoille saattamisesta viljelyä varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi muuntogeenisen maissin (Zea mays L., linja 1507), joka on vastustuskykyinen tiettyjä perhostuholaisia kohtaan, markkinoille saattamisesta viljelyä varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (8),

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| A. | ottaa huomioon Pioneer Overseas Corporationin ja Dow AgroSciences Europe Ltd:n vuonna 2001 Ranskan toimivaltaiselle viranomaiselle neuvoston direktiivin 90/220/ETY (9) mukaisesti antaman ilmoituksen (viite: C/ES/01/01) muuntogeenisen maissin 1507 markkinoille saattamisesta; ottaa huomioon, että ilmoitusta päivitettiin vuonna 2003 direktiivin 2001/18/EY mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Pioneer Overseas Corporationin ja Dow AgroSciences Europe Ltd:n vuonna 2001 Ranskan toimivaltaiselle viranomaiselle neuvoston direktiivin 90/220/ETY (9) mukaisesti antaman ilmoituksen (viite: C/ES/01/01) muuntogeenisen maissin 1507 markkinoille saattamisesta; ottaa huomioon, että ilmoitusta päivitettiin vuonna 2003 direktiivin 2001/18/EY mukaisesti;

| B. | toteaa, että muuntogeeninen maissi 1507 ilmentää Cry1Ab-proteiinia, joka on (Bacillus thuringiensis Kurstaki -alalajista saatava) Bt-proteiini ja antaa suojan maissikoisaa (Ostrinia nubilalis) ja joitakin muita perhostuholaisia, kuten Sesamia spp., Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon ja Diatraea grandiosella, vastaan, ja PAT-proteiinia, jonka ansiosta maissi kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että muuntogeeninen maissi 1507 ilmentää Cry1Ab-proteiinia, joka on (Bacillus thuringiensis Kurstaki -alalajista saatava) Bt-proteiini ja antaa suojan maissikoisaa (Ostrinia nubilalis) ja joitakin muita perhostuholaisia, kuten Sesamia spp., Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon ja Diatraea grandiosella, vastaan, ja PAT-proteiinia, jonka ansiosta maissi kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia;

| C. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi ja sen tähden se kuuluu asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjen poissulkemisperusteiden soveltamisalaan; ottaa huomioon, että jos aine on jo hyväksytty, poissulkemisperusteita sovelletaan, kun hyväksyntä on uusittava; ottaa huomioon, että glufosinaatin hyväksynnän voimassaolo päättyy vuonna 2017; toteaa, että glufosinaatin käytön tulisi siis periaatteessa loppua vuonna 2017; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi ja sen tähden se kuuluu asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjen poissulkemisperusteiden soveltamisalaan; ottaa huomioon, että jos aine on jo hyväksytty, poissulkemisperusteita sovelletaan, kun hyväksyntä on uusittava; ottaa huomioon, että glufosinaatin hyväksynnän voimassaolo päättyy vuonna 2017; toteaa, että glufosinaatin käytön tulisi siis periaatteessa loppua vuonna 2017;

| D. | toteaa, että direktiivin 2001/18/EY 26 c artiklan 2 kohdan nojalla muuntogeenisen maissin 1507 viljeleminen on kiellettyä seuraavilla alueilla: Vallonia (Belgia), Bulgaria, Tanska, Saksa (tutkimustarkoituksia lukuun ottamatta), Kreikka, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Slovenia, Pohjois-Irlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Skotlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Wales (Yhdistynyt kuningaskunta); |
| --- | --- |

D.

toteaa, että direktiivin 2001/18/EY 26 c artiklan 2 kohdan nojalla muuntogeenisen maissin 1507 viljeleminen on kiellettyä seuraavilla alueilla: Vallonia (Belgia), Bulgaria, Tanska, Saksa (tutkimustarkoituksia lukuun ottamatta), Kreikka, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Slovenia, Pohjois-Irlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Skotlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Wales (Yhdistynyt kuningaskunta);

| E. | ottaa huomioon, että EFSAn mukaan näyttö osoittaa, että noin 95–99 prosenttia siitepölystä laskeutuu noin 50 metrin säteelle pölytyslähteestä, joskin vaakasuorat tuulet tai tuulenpuuskat saattavat pölytysaikaan nostaa siitepölyä korkealle ilmakehään ja levittää sitä huomattavan kauas, jopa kilometrien päähän; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EFSAn mukaan näyttö osoittaa, että noin 95–99 prosenttia siitepölystä laskeutuu noin 50 metrin säteelle pölytyslähteestä, joskin vaakasuorat tuulet tai tuulenpuuskat saattavat pölytysaikaan nostaa siitepölyä korkealle ilmakehään ja levittää sitä huomattavan kauas, jopa kilometrien päähän;

| F. | ottaa huomioon, että EFSA:n GMO-tiedelautakunta pitää huolestuttavana mahdollisuutena sitä, että perhostuholaisten vastustuskyky Cry1F-proteiinia vastaan kasvaa maissi 1507:n viljelyn yhteydessä, sillä vastustuskyvyn kasvaminen voi johtaa tuholaistorjunnan käytäntöjen muuttumiseen ja vaikuttaa sitä kautta kielteisesti ympäristöön; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EFSA:n GMO-tiedelautakunta pitää huolestuttavana mahdollisuutena sitä, että perhostuholaisten vastustuskyky Cry1F-proteiinia vastaan kasvaa maissi 1507:n viljelyn yhteydessä, sillä vastustuskyvyn kasvaminen voi johtaa tuholaistorjunnan käytäntöjen muuttumiseen ja vaikuttaa sitä kautta kielteisesti ympäristöön;

| G. | toteaa, että Espanjassa on havaittu vuodesta 2009 lähtien teosinttia, joka on viljellyn maissin esimuoto; toteaa, että teosinttipopulaatiot saattavat saada siirtogeenistä DNA:ta muuntogeenisestä maissista MON810, jota viljellään Espanjassa eräillä niistä alueista, joilla teosintti on levinnyt laajalle; toteaa, että geenivirta saattaa päätyä teosinttiin, jolloin se alkaa tuottaa Bt-toksiinia, ja maissin ja teosintin hybrideistä voi tulla elinvoimaisempia kuin kotoperäisistä teosinteista; toteaa, että tällaisesta skenaariosta aiheutuu suuria riskejä maanviljelijöille ja ympäristölle; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Espanjassa on havaittu vuodesta 2009 lähtien teosinttia, joka on viljellyn maissin esimuoto; toteaa, että teosinttipopulaatiot saattavat saada siirtogeenistä DNA:ta muuntogeenisestä maissista MON810, jota viljellään Espanjassa eräillä niistä alueista, joilla teosintti on levinnyt laajalle; toteaa, että geenivirta saattaa päätyä teosinttiin, jolloin se alkaa tuottaa Bt-toksiinia, ja maissin ja teosintin hybrideistä voi tulla elinvoimaisempia kuin kotoperäisistä teosinteista; toteaa, että tällaisesta skenaariosta aiheutuu suuria riskejä maanviljelijöille ja ympäristölle;

| H. | ottaa huomioon, että Espanjan toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle teosintin esiintymisestä Espanjan maissipelloilla ja sen hyvin rajallisesta esiintymisestä muuntogeenisen maissin pelloilla; toteaa saatavilla olevien tietojen lisäksi osoittavan, että teosinttia on havaittu myös Ranskassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Espanjan toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle teosintin esiintymisestä Espanjan maissipelloilla ja sen hyvin rajallisesta esiintymisestä muuntogeenisen maissin pelloilla; toteaa saatavilla olevien tietojen lisäksi osoittavan, että teosinttia on havaittu myös Ranskassa;

| I. | ottaa huomioon, että komissio pyysi 13. heinäkuuta 2016 EFSAa arvioimaan syyskuun 2016 loppuun mennessä tieteellisten julkaisujen tai muiden asiaa koskevien tietojen perusteella, onko ilmennyt uutta näyttöä, joka muuttaisi EFSAn tieteellisissä lausunnoissa esitettyjä päätelmiä ja suosituksia muuntogeenisten maissien MON810, Bt11, 1507 ja GA21 viljelemisestä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että komissio pyysi 13. heinäkuuta 2016 EFSAa arvioimaan syyskuun 2016 loppuun mennessä tieteellisten julkaisujen tai muiden asiaa koskevien tietojen perusteella, onko ilmennyt uutta näyttöä, joka muuttaisi EFSAn tieteellisissä lausunnoissa esitettyjä päätelmiä ja suosituksia muuntogeenisten maissien MON810, Bt11, 1507 ja GA21 viljelemisestä;

| J. | toteaa, että komission täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen 24 kohdassa esitetään, että EFSA pitää paikallisen kuolleisuuden kahta tasoa (0,5 prosenttia ja 1 prosentti) ”hyväksyttävissä olevina”; toteaa kuitenkin, että 28. toukokuuta 2015 antamissaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla esiintyvien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle) koskevissa tieteellisissä lausunnoissa EFSA muistuttaa selkeästi, että muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan lausunnoissaan kuvaama tietty suojelun taso on tarkoitettu vain esimerkiksi ja että kaikki sovelletut kynnysarvot ovat vääjäämättä sattumanvaraisia ja niitä olisi tarkistettava unionissa asetettujen suojelutavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että komission täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen 24 kohdassa esitetään, että EFSA pitää paikallisen kuolleisuuden kahta tasoa (0,5 prosenttia ja 1 prosentti) ”hyväksyttävissä olevina”; toteaa kuitenkin, että 28. toukokuuta 2015 antamissaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla esiintyvien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle) koskevissa tieteellisissä lausunnoissa EFSA muistuttaa selkeästi, että muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan lausunnoissaan kuvaama tietty suojelun taso on tarkoitettu vain esimerkiksi ja että kaikki sovelletut kynnysarvot ovat vääjäämättä sattumanvaraisia ja niitä olisi tarkistettava unionissa asetettujen suojelutavoitteiden mukaisesti;

| K. | toteaa, että komissio on valinnut täytäntöönpanopäätöstä koskevassa ehdotuksessaan paikallisen kuolleisuuden tasoksi alle 0,5 prosenttia ja että liitteessä edellytetään 1507-maissipellon ja direktiivin 2004/35/EY 2 artiklan 3 kohdan mukaisen suojellun elinympäristön väliseksi suojaetäisyydeksi vähintään 20 metriä, vaikka EFSA itse asiassa ilmoittaa selvästi, että suojellun elinympäristön ja lähimmän 1507-maissipellon välinen 30 metrin suojaetäisyys, joka on enemmän kuin komission ehdottama suojaetäisyys, todennäköisesti laskisi jopa erittäin herkkien muiden kuin kohdeperhosten toukkien paikallisen kuolleisuuden alle 0,5 prosentin; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että komissio on valinnut täytäntöönpanopäätöstä koskevassa ehdotuksessaan paikallisen kuolleisuuden tasoksi alle 0,5 prosenttia ja että liitteessä edellytetään 1507-maissipellon ja direktiivin 2004/35/EY 2 artiklan 3 kohdan mukaisen suojellun elinympäristön väliseksi suojaetäisyydeksi vähintään 20 metriä, vaikka EFSA itse asiassa ilmoittaa selvästi, että suojellun elinympäristön ja lähimmän 1507-maissipellon välinen 30 metrin suojaetäisyys, joka on enemmän kuin komission ehdottama suojaetäisyys, todennäköisesti laskisi jopa erittäin herkkien muiden kuin kohdeperhosten toukkien paikallisen kuolleisuuden alle 0,5 prosentin;

| L. | ottaa huomioon, että EFSA toteaa 28. toukokuuta 2015 antamassaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista) koskevassa tieteellisessä lausunnossa, että saatavilla olevat tiedot eivät riitä suhteuttamaan Bt-pohjaista toukkien kuolleisuutta kokonaiskuolleisuuteen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EFSA toteaa 28. toukokuuta 2015 antamassaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista) koskevassa tieteellisessä lausunnossa, että saatavilla olevat tiedot eivät riitä suhteuttamaan Bt-pohjaista toukkien kuolleisuutta kokonaiskuolleisuuteen;

| 1. | katsoo, että komission ehdotus täytäntöönpanopäätökseksi ylittää direktiivissä 2001/18/EY säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että EFSAn tekemä viljelyä koskeva riskien arviointi on epätäydellinen ja että komission antamat riskinhallintasuositukset ovat riittämättömiä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että komission täytäntöönpanopäätöstä koskeva ehdotus ei ole unionin lainsäädännön mukainen, koska se ei vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/18/EY olevaa tavoitetta, jonka mukaan ennaltavarautumisen periaatteen mukaisesti lähennetään jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä ja suojellaan ihmisten terveyttä ja ympäristöä, kun geneettisesti muunnettuja organismeja levitetään ympäristöön tarkoituksellisesti muussa tarkoituksessa kuin niiden saattamiseksi markkinoille yhteisössä ja kun geneettisesti muunnettuja organismeja saatetaan markkinoille yhteisössä tuotteina tai tuotteissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

(2)  EFSA GMO Panel (muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta); Scientific Opinion updating the evaluation of the environmental risk assessment and risk management recommendations on insect-resistant genetically modified maize 1507 for cultivation. EFSA Journal 2011; 9(11):2429 [s. 73 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2015.4127.

(3)  EFSA GMO Panel (muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta); Scientific Opinion supplementing the conclusions of the environmental risk assessment and risk management recommendations on the genetically modified insect-resistant maize 1507 for cultivation. EFSA Journal 2012; 10(11):2934 [s. 36 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2012.2934.

(4)  EFSA GMO Panel (muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta); Scientific Opinion updating the risk assessment conclusions and risk management recommendations on the genetically modified insect-resistant maize MON 810. EFSA Journal (2012); 10(12):3017 [s. 98 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(5)  EFSA GMO Panel (muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta); Scientific Opinion supplementing the conclusions of the environmental risk assessment and risk management recommendations for the cultivation of the genetically modified insect-resistant maize Bt11 and MON 810. EFSA Journal 2012; 10(12):3016 [s. 32 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3016.

(6)  ESFA GMO Panel (muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta); Scientific Opinion updating risk management recommendations to limit exposure of non-target Lepidoptera of conservation concern in protected habitats to Bt-maize pollen. EFSA Journal 2015; 13(7):4127 [s. 31 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2015.4127.

(7)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0036.

(9)  Neuvoston direktiivi 90/220/ETY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 1990, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön (EYVL L 117, 8.5.1990, s. 15).

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/76

---

P8_TA(2016)0388

Geneettisesti muunnetun maissin MON 810 siementen luvan uusiminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) siementen markkinoille saattamista viljelyä varten koskevan luvan uusimisesta (D046170/00 – 2016/2921(RSP))

(2018/C 215/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) siementen markkinoille saattamista markkinoille viljelyä varten koskevan luvan uusimisesta (D046170/00, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenisen maissin MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) siementen markkinoille saattamista markkinoille viljelyä varten koskevan luvan uusimisesta (D046170/00,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 23 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 23 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jolla päivitettiin muuntogeenisen hyönteisille vastustuskykyisen maissin MON 810 riskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jolla päivitettiin muuntogeenisen hyönteisille vastustuskykyisen maissin MON 810 riskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (3),

| — | ottaa huomioon EFSAn 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jolla täydennettiin muuntogeenisten, hyönteisille vastustuskykyisten maissien Bt11 ja MON 810 viljelemisen riskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon, jolla täydennettiin muuntogeenisten, hyönteisille vastustuskykyisten maissien Bt11 ja MON 810 viljelemisen riskien arviointia koskevia päätelmiä ja riskinhallintasuosituksia (4),

| — | ottaa huomioon EFSAn 28. toukokuuta 2015 antaman lausunnon, joka koskee riskinhallintasuositusten päivittämistä, kun on kyse raja-arvoista, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 28. toukokuuta 2015 antaman lausunnon, joka koskee riskinhallintasuositusten päivittämistä, kun on kyse raja-arvoista, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle (5),

| — | ottaa huomioon EFSAn 9. maaliskuuta 2016 antaman tieteellisen lausunnon Monsanto Europe S.A:n muuntogeenisen maissin MON 810 viljelyä käsittelevästä markkinoille saattamisen jälkeistä ympäristönseurantaa koskevasta vuoden 2014 vuosikertomuksesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 9. maaliskuuta 2016 antaman tieteellisen lausunnon Monsanto Europe S.A:n muuntogeenisen maissin MON 810 viljelyä käsittelevästä markkinoille saattamisen jälkeistä ympäristönseurantaa koskevasta vuoden 2014 vuosikertomuksesta (6),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi muuntogeenisen maissin (Zea mays L., linja 1507), joka on vastustuskykyinen tiettyjä perhostuholaisia kohtaan, markkinoille saattamisesta viljelyä varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi muuntogeenisen maissin (Zea mays L., linja 1507), joka on vastustuskykyinen tiettyjä perhostuholaisia kohtaan, markkinoille saattamisesta viljelyä varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (7),

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| A. | toteaa, että Monsanto Europe S.A. esitti komissiolle 11. ja 18. huhtikuuta 2007 kolme hakemusta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti lupien uusimiseksi maissista MON 810 tällä hetkellä valmistettaville elintarvikkeille, niiden ainesosille ja rehuille, luvan saamiseksi maissia MON 810 sisältäville ja siitä koostuville rehuille ja luvan saamiseksi maissille MON 810 tuotteissa, jotka koostuvat siitä tai sisältävät sitä, muuhun käyttöön kuin elintarvikkeena tai rehuna, samalla tavalla kuin muutakin maissia käytetään, viljely mukaan lukien; toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 voimaantulopäivän jälkeen kyseiset tuotteet ilmoitettiin komissiolle kyseisen asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan sekä 20 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ja kirjattiin yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Monsanto Europe S.A. esitti komissiolle 11. ja 18. huhtikuuta 2007 kolme hakemusta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti lupien uusimiseksi maissista MON 810 tällä hetkellä valmistettaville elintarvikkeille, niiden ainesosille ja rehuille, luvan saamiseksi maissia MON 810 sisältäville ja siitä koostuville rehuille ja luvan saamiseksi maissille MON 810 tuotteissa, jotka koostuvat siitä tai sisältävät sitä, muuhun käyttöön kuin elintarvikkeena tai rehuna, samalla tavalla kuin muutakin maissia käytetään, viljely mukaan lukien; toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 voimaantulopäivän jälkeen kyseiset tuotteet ilmoitettiin komissiolle kyseisen asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan sekä 20 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ja kirjattiin yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin;

| B. | panee merkille, että Monsanto Europe S.A. lähetti 9. maaliskuuta 2016 komissiolle kirjeen, jossa se pyysi hakemuksen viljelyä koskevan osan käsittelyä erillään muusta hakemuksesta; |
| --- | --- |

B.

panee merkille, että Monsanto Europe S.A. lähetti 9. maaliskuuta 2016 komissiolle kirjeen, jossa se pyysi hakemuksen viljelyä koskevan osan käsittelyä erillään muusta hakemuksesta;

| C. | toteaa, että hakemuksessa kuvattu muuntogeeninen maissi MON 810 ilmentää Bacillus thuringiensis kurstaki -alalajista saatavaa Cry1Ab-proteiinia, joka antaa suojan tiettyjä perhosiin kuuluvia tuholaisia vastaan maissikoisa (Ostrinia nubilalis) ja tietyt muut perhostuholaiset (Sesamia spp.) mukaan lukien; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että hakemuksessa kuvattu muuntogeeninen maissi MON 810 ilmentää Bacillus thuringiensis kurstaki -alalajista saatavaa Cry1Ab-proteiinia, joka antaa suojan tiettyjä perhosiin kuuluvia tuholaisia vastaan maissikoisa (Ostrinia nubilalis) ja tietyt muut perhostuholaiset (Sesamia spp.) mukaan lukien;

| D. | toteaa, että muuntogeenisen maissin MON 810 markkinoille saattaminen viljelyä varten hyväksyttiin alun perin neuvoston direktiivin 90/220/ETY (8) mukaisesti komission päätöksellä 98/294/EY (9); toteaa, että Ranska myönsi 3. elokuuta 1998 Monsanto Europe S.A. -yritykselle (jäljempänä ”Monsanto”) luvan saattaa MON 810 -maissituotteita markkinoille; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että muuntogeenisen maissin MON 810 markkinoille saattaminen viljelyä varten hyväksyttiin alun perin neuvoston direktiivin 90/220/ETY (8) mukaisesti komission päätöksellä 98/294/EY (9); toteaa, että Ranska myönsi 3. elokuuta 1998 Monsanto Europe S.A. -yritykselle (jäljempänä ”Monsanto”) luvan saattaa MON 810 -maissituotteita markkinoille;

| E. | toteaa, että direktiivin 2001/18/EY 26 c artiklan 2 kohdan nojalla muuntogeenisen maissin MON 810 viljeleminen on kiellettävä seuraavilla alueilla: Vallonia (Belgia), Bulgaria, Tanska, Saksa (tutkimustarkoituksia lukuun ottamatta), Kreikka, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Slovenia, Pohjois-Irlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Skotlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Wales (Yhdistynyt kuningaskunta); |
| --- | --- |

E.

toteaa, että direktiivin 2001/18/EY 26 c artiklan 2 kohdan nojalla muuntogeenisen maissin MON 810 viljeleminen on kiellettävä seuraavilla alueilla: Vallonia (Belgia), Bulgaria, Tanska, Saksa (tutkimustarkoituksia lukuun ottamatta), Kreikka, Ranska, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Unkari, Malta, Alankomaat, Itävalta, Puola, Slovenia, Pohjois-Irlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Skotlanti (Yhdistynyt kuningaskunta), Wales (Yhdistynyt kuningaskunta);

| F. | ottaa huomioon, että EFSAn mukaan näyttö osoittaa, että arviolta 95–99 prosenttia vapautuvasta siitepölystä laskeutuu noin 50 metrin säteelle pölytyslähteestä, joskin vaakasuorat tuulet tai tuulenpuuskat saattavat pölytysaikaan nostaa siitepölyä korkealle ilmakehään ja levittää sitä huomattavan kauas, jopa kilometrien päähän; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EFSAn mukaan näyttö osoittaa, että arviolta 95–99 prosenttia vapautuvasta siitepölystä laskeutuu noin 50 metrin säteelle pölytyslähteestä, joskin vaakasuorat tuulet tai tuulenpuuskat saattavat pölytysaikaan nostaa siitepölyä korkealle ilmakehään ja levittää sitä huomattavan kauas, jopa kilometrien päähän;

| G. | toteaa, että EFSA jätti maissin ristipölytyksen mielivaltaisesti pois maissia MON 810 koskeneista tieteellisistä lausunnoistaan jättäen näin huomiotta biologiselle monimuotoisuudelle mahdollisesti aiheutuvat riskit; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että EFSA jätti maissin ristipölytyksen mielivaltaisesti pois maissia MON 810 koskeneista tieteellisistä lausunnoistaan jättäen näin huomiotta biologiselle monimuotoisuudelle mahdollisesti aiheutuvat riskit;

| H. | toteaa, että Espanjassa on vuodesta 2009 havaittu teosinttia, joka on viljellyn maissin esimuoto; toteaa, että teosinttipopulaatiot saattavat saada siirtogeenistä DNA:ta muuntogeenisestä maissista MON 810, jota viljellään Espanjassa eräillä niistä alueista, joilla teosintti on levinnyt laajalle; toteaa, että geenivirta saattaa päätyä teosinttiin, jolloin se alkaa tuottaa Bt-toksiinia, ja maissin ja teosintin hybrideistä voi tulla elinvoimaisempia kuin kotoperäisistä teosinttikasveista; toteaa, että tällaisesta skenaariosta aiheutuu suuria riskejä maanviljelijöille ja ympäristölle; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Espanjassa on vuodesta 2009 havaittu teosinttia, joka on viljellyn maissin esimuoto; toteaa, että teosinttipopulaatiot saattavat saada siirtogeenistä DNA:ta muuntogeenisestä maissista MON 810, jota viljellään Espanjassa eräillä niistä alueista, joilla teosintti on levinnyt laajalle; toteaa, että geenivirta saattaa päätyä teosinttiin, jolloin se alkaa tuottaa Bt-toksiinia, ja maissin ja teosintin hybrideistä voi tulla elinvoimaisempia kuin kotoperäisistä teosinttikasveista; toteaa, että tällaisesta skenaariosta aiheutuu suuria riskejä maanviljelijöille ja ympäristölle;

| I. | ottaa huomioon, että Espanjan toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle teosintin esiintymisestä Espanjan maissipelloilla ja sen hyvin rajallisesta esiintymisestä muuntogeenisen maissin pelloilla; toteaa saatavilla olevien tietojen lisäksi osoittavan, että teosinttia on havaittu myös Ranskassa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Espanjan toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle teosintin esiintymisestä Espanjan maissipelloilla ja sen hyvin rajallisesta esiintymisestä muuntogeenisen maissin pelloilla; toteaa saatavilla olevien tietojen lisäksi osoittavan, että teosinttia on havaittu myös Ranskassa;

| J. | ottaa huomioon, että komissio pyysi 13. heinäkuuta 2016 EFSAa arvioimaan syyskuun 2016 loppuun mennessä tieteellisten julkaisujen tai muiden asiaa koskevien tietojen perusteella, onko ilmennyt uutta näyttöä, joka muuttaisi EFSAn tieteellisissä lausunnoissa esitettyjä päätelmiä ja suosituksia muuntogeenisten maissien MON 810, Bt11, 1507 ja GA21 viljelemisestä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio pyysi 13. heinäkuuta 2016 EFSAa arvioimaan syyskuun 2016 loppuun mennessä tieteellisten julkaisujen tai muiden asiaa koskevien tietojen perusteella, onko ilmennyt uutta näyttöä, joka muuttaisi EFSAn tieteellisissä lausunnoissa esitettyjä päätelmiä ja suosituksia muuntogeenisten maissien MON 810, Bt11, 1507 ja GA21 viljelemisestä;

| K. | toteaa, että komission täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen 22 kohdassa esitetään, että EFSA pitää paikallisen kuolleisuuden kahta tasoa (0,5 prosenttia ja 1 prosentti) ”hyväksyttävissä olevina”, kun taas EFSA muistuttaa selkeästi 28. toukokuuta 2015 antamissaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle) koskevissa tieteellisissä lausunnoissa, että muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakuntan lausunnoissaan kuvaama tietty suojelun taso on tarkoitettu vain esimerkiksi ja että kaikki sovellettavat kynnysarvot ovat vääjäämättä mielivaltaisia ja niitä olisi tarkistettava EU:ssa sovellettavien suojelutavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että komission täytäntöönpanopäätöstä koskevan ehdotuksen 22 kohdassa esitetään, että EFSA pitää paikallisen kuolleisuuden kahta tasoa (0,5 prosenttia ja 1 prosentti) ”hyväksyttävissä olevina”, kun taas EFSA muistuttaa selkeästi 28. toukokuuta 2015 antamissaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle) koskevissa tieteellisissä lausunnoissa, että muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakuntan lausunnoissaan kuvaama tietty suojelun taso on tarkoitettu vain esimerkiksi ja että kaikki sovellettavat kynnysarvot ovat vääjäämättä mielivaltaisia ja niitä olisi tarkistettava EU:ssa sovellettavien suojelutavoitteiden mukaisesti;

| L. | toteaa, että komissio on valinnut täytäntöönpanopäätöstä koskevassa ehdotuksessaan paikallisen kuolleisuuden tasoksi alle 0,5 prosenttia ja että liitteessä edellytetään Bt11-maissipellon ja direktiivin 2004/35/EY 2 artiklan 3 kohdassa määritellyn suojellun elinympäristön väliseksi suojaetäisyydeksi vähintään 5 metriä, vaikka EFSA itse asiassa ilmoittaa selvästi ja vahvistetusti, että suojellun elinympäristön ja lähimmän Bt11/MON 810 -maissipellon välinen 20 metrin suojaetäisyys, joka on nelinkertainen komission ehdottamaan etäisyyteen nähden, todennäköisesti laskisi jopa erittäin herkkien muiden kuin kohdeperhosten toukkien paikallisen kuolleisuuden alle 0,5 prosenttiin; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että komissio on valinnut täytäntöönpanopäätöstä koskevassa ehdotuksessaan paikallisen kuolleisuuden tasoksi alle 0,5 prosenttia ja että liitteessä edellytetään Bt11-maissipellon ja direktiivin 2004/35/EY 2 artiklan 3 kohdassa määritellyn suojellun elinympäristön väliseksi suojaetäisyydeksi vähintään 5 metriä, vaikka EFSA itse asiassa ilmoittaa selvästi ja vahvistetusti, että suojellun elinympäristön ja lähimmän Bt11/MON 810 -maissipellon välinen 20 metrin suojaetäisyys, joka on nelinkertainen komission ehdottamaan etäisyyteen nähden, todennäköisesti laskisi jopa erittäin herkkien muiden kuin kohdeperhosten toukkien paikallisen kuolleisuuden alle 0,5 prosenttiin;

| M. | ottaa huomioon, että EFSA toteaa 28. toukokuuta 2015 antamassaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle) koskevassa tieteellisessä lausunnossa, että nykyisin saatavilla olevat tiedot eivät riitä suhteuttamaan Bt-pohjaista toukkien kuolleisuutta kokonaiskuolleisuuteen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EFSA toteaa 28. toukokuuta 2015 antamassaan riskinhallintasuositusten päivittämistä (raja-arvot, jotka koskevat suojelualueilla elävien, suojelun kannalta merkittävien muiden kuin kohdeperhosten altistumista Bt-maissin siitepölylle) koskevassa tieteellisessä lausunnossa, että nykyisin saatavilla olevat tiedot eivät riitä suhteuttamaan Bt-pohjaista toukkien kuolleisuutta kokonaiskuolleisuuteen;

| N. | toteaa, että markkinoille saattamisen jälkeinen ympäristöseuranta on ollut jatkuvasti puutteellista, sillä EFSA totesi markkinoille saattamisen jälkeisen vuoden 2014 ympäristöseurannan osoittavan, ettei muun kuin Bt-maissin suoja-alueisiin liittyviä toimia ollut pantu täytäntöön täydellisesti Espanjassa, kuten edeltävinä vuosina oli havaittu, ja että samanlaisia metodologisia puutteita, joita oli havaittu markkinoille saattamisen jälkeisissä aiempien vuosien kertomuksissa maissin MON 810 osalta, oli havaittu viljelijöiden kyselylomakkeiden analyysissä ja kirjallisen aineiston tarkastelun yhteydessä; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että markkinoille saattamisen jälkeinen ympäristöseuranta on ollut jatkuvasti puutteellista, sillä EFSA totesi markkinoille saattamisen jälkeisen vuoden 2014 ympäristöseurannan osoittavan, ettei muun kuin Bt-maissin suoja-alueisiin liittyviä toimia ollut pantu täytäntöön täydellisesti Espanjassa, kuten edeltävinä vuosina oli havaittu, ja että samanlaisia metodologisia puutteita, joita oli havaittu markkinoille saattamisen jälkeisissä aiempien vuosien kertomuksissa maissin MON 810 osalta, oli havaittu viljelijöiden kyselylomakkeiden analyysissä ja kirjallisen aineiston tarkastelun yhteydessä;

| O. | panee merkille, että muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta on joka vuosi esittänyt painokkaasti mutta turhaan maissin MON 810 markkinoille saattamisen jälkeistä ympäristöseurantaa koskevia suosituksiaan tarkoituksena saada entistä yksityiskohtaisempia tietoja näytteenottomenetelmistä, vähentää vaihtoehtojen painotuksen mahdollisuutta viljelijöiden kyselylomakkeissa ja varmistaa, että kaikki asiaan liittyvät tieteelliset julkaisut saadaan selville; panee merkille, että viljelijätutkimuksen näytteenottokehyksen parantamiseksi muuntogeenisiä organismeja käsittelevä lautakunta on joka vuosi painottanut turhaan muuntogeenisten organismien kansallisten viljelyrekisterien tärkeyttä ja suositellut, että luvanhaltijat pohtisivat, miten he voisivat parhaiten hyödyntää kansallisissa rekistereissä olevia tietoja; toteaa, että samalla tarkoituksena on ollut edistää maissin MON 810 viljelyyn liittyvää vuoropuhelua näiden rekistereiden hallinnoinnista vastaavien tahojen kanssa; |
| --- | --- |

O.

panee merkille, että muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta on joka vuosi esittänyt painokkaasti mutta turhaan maissin MON 810 markkinoille saattamisen jälkeistä ympäristöseurantaa koskevia suosituksiaan tarkoituksena saada entistä yksityiskohtaisempia tietoja näytteenottomenetelmistä, vähentää vaihtoehtojen painotuksen mahdollisuutta viljelijöiden kyselylomakkeissa ja varmistaa, että kaikki asiaan liittyvät tieteelliset julkaisut saadaan selville; panee merkille, että viljelijätutkimuksen näytteenottokehyksen parantamiseksi muuntogeenisiä organismeja käsittelevä lautakunta on joka vuosi painottanut turhaan muuntogeenisten organismien kansallisten viljelyrekisterien tärkeyttä ja suositellut, että luvanhaltijat pohtisivat, miten he voisivat parhaiten hyödyntää kansallisissa rekistereissä olevia tietoja; toteaa, että samalla tarkoituksena on ollut edistää maissin MON 810 viljelyyn liittyvää vuoropuhelua näiden rekistereiden hallinnoinnista vastaavien tahojen kanssa;

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että EFSAn tekemä viljelyä koskeva riskien arviointi on epätäydellinen ja että komission antamat riskinhallintasuositukset ovat riittämättömiä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että komission täytäntöönpanopäätöstä koskeva ehdotus ei ole unionin lainsäädännön mukainen, koska se ei vastaa asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 olevaa tavoitetta; toteaa, että tavoitteena on asetuksessa (EY) N:o 178/2002 vahvistettujen yleisten periaatteiden mukaisesti säätää perustasta ihmisten hengen ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä kuluttajien etujen korkeatasoiselle suojelulle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen ja varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta; Scientific Opinion updating the risk assessment conclusions and risk management recommendations on the genetically modified insect resistant maize MON 810. EFSA Journal (2012); 10(12):3017 [98 pp.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(4)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta; Scientific Opinion supplementing the conclusions of the environmental risk assessment and risk management recommendations for the cultivation of the genetically modified insect resistant maize Bt11 and MON 810. EFSA Journal 2012; 10(12):3016 [s. 32 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3016.

(5)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta; Scientific Opinion updating risk management recommendations to limit exposure of non-target Lepidoptera of conservation concern in protected habitats to Bt-maize pollen. EFSA Journal 2015;13(7):4127 [s. 31 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2015.4127.

(6)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta; Tieteellinen lausunto markkinoille saattamisen jälkeistä ympäristöseurantaa koskevasta vuosikertomuksesta, joka käsittelee Monsanto Europa S.A:n muuntogeenisen maissin MON 810 viljelyä, EFSA Journal 2016;14(4):4446 [s. 26 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2016.4446.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0036.

(8)  Neuvoston direktiivi 90/220/ETY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 1990, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön (EYVL L 117, 8.5.1990, s. 15).

(9)  Komission päätös 98/294/EY, tehty 22 päivänä huhtikuuta 1998, geneettisesti muunnetun maissin (Zea mays L. linja MON 810) saattamisesta markkinoille neuvoston direktiivin 90/220/ETY mukaisesti (EYVL L 131, 5.5.1998, s. 32).

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/80

---

P8_TA(2016)0389

Geneettisesti muunnetusta maissista MON 810 valmistettujen tuotteiden luvan uusiminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) sisältävien tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D046169/00 – 2016/2922(RSP))

(2018/C 215/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) sisältävien tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D046169/00, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 810 (MON-ØØ81Ø-6) sisältävien tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D046169/00,

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 8. heinäkuuta 2016 toimitetun äänestyksen, jonka johdosta komitea ei antanut asiasta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 8. heinäkuuta 2016 toimitetun äänestyksen, jonka johdosta komitea ei antanut asiasta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen 6. joulukuuta 2012 antaman tieteellisen lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman 4. joulukuuta 2015 annetusta komission täytäntöönpanopäätöksestä (EU) 2015/2279 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman 4. joulukuuta 2015 annetusta komission täytäntöönpanopäätöksestä (EU) 2015/2279 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (4),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (5),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (6),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa FG72 (MST-FGØ72-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa FG72 (MST-FGØ72-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (7),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604 ja GA21 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja päätösten 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU ja 2011/894/EU kumoamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604 ja GA21 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja päätösten 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU ja 2011/894/EU kumoamisesta (8),

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| A. | toteaa, että Monsanto Europe S.A. jätti komissiolle 11. ja 18. huhtikuuta 2007 kolme hakemusta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti lupien uusimisesta MON 810 -maissista nykyisin valmistettaville elintarvikkeille, niiden ainesosille ja rehulle, MON 810 -maissia sisältäville ja niistä koostuville rehuille ja MON 810 -maissille siitä koostuvissa tai sitä sisältävissä tuotteissa, jotka on tarkoitettu muuhun käyttöön kuin elintarvikkeena tai rehuna, kuten mikä tahansa maissi, viljely mukaan luettuna; toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 voimaantulon jälkeen näistä tuotteista ilmoitettiin komissiolle kyseisen asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 20 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ja ne kirjattiin yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Monsanto Europe S.A. jätti komissiolle 11. ja 18. huhtikuuta 2007 kolme hakemusta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti lupien uusimisesta MON 810 -maissista nykyisin valmistettaville elintarvikkeille, niiden ainesosille ja rehulle, MON 810 -maissia sisältäville ja niistä koostuville rehuille ja MON 810 -maissille siitä koostuvissa tai sitä sisältävissä tuotteissa, jotka on tarkoitettu muuhun käyttöön kuin elintarvikkeena tai rehuna, kuten mikä tahansa maissi, viljely mukaan luettuna; toteaa, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 voimaantulon jälkeen näistä tuotteista ilmoitettiin komissiolle kyseisen asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 20 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ja ne kirjattiin yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin;

| B. | panee merkille, että Monsanto Europe S.A. lähetti 9. maaliskuuta 2016 komissiolle kirjeen, jossa se pyysi, että hakemuksen viljelyä koskeva osa käsitellään erillään muusta hakemuksesta; |
| --- | --- |

B.

panee merkille, että Monsanto Europe S.A. lähetti 9. maaliskuuta 2016 komissiolle kirjeen, jossa se pyysi, että hakemuksen viljelyä koskeva osa käsitellään erillään muusta hakemuksesta;

| C. | toteaa, että muuntogeeninen MON-ØØ81Ø-6-maissi tuottaa hakemuksessa annetun kuvauksen mukaan Bacillus thuringiensis -basillin kurstaki-alalajista saatavaa Cry1Ab-proteiinia, joka antaa suojan tiettyjä perhosiin kuuluvia tuholaisia vastaan, maissikoisa (Ostrinia nubilalis) ja tietyt muut perhostuholaiset (Sesamia spp.) mukaan luettuina; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että muuntogeeninen MON-ØØ81Ø-6-maissi tuottaa hakemuksessa annetun kuvauksen mukaan Bacillus thuringiensis -basillin kurstaki-alalajista saatavaa Cry1Ab-proteiinia, joka antaa suojan tiettyjä perhosiin kuuluvia tuholaisia vastaan, maissikoisa (Ostrinia nubilalis) ja tietyt muut perhostuholaiset (Sesamia spp.) mukaan luettuina;

| D. | toteaa, että ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi äänestettiin pysyvässä komiteassa 8. heinäkuuta 2016 ja että komitea ei antanut asiasta lausuntoa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi äänestettiin pysyvässä komiteassa 8. heinäkuuta 2016 ja että komitea ei antanut asiasta lausuntoa;

| E. | toteaa, että kaksi suurinta syytä siihen, että jäsenvaltiot äänestivät ehdotusta vastaan tai pidättäytyivät äänestämästä, olivat rehun pitkäaikaista käyttöä ja myrkyllisyyttä koskevien tutkimusten puute sekä riittämätön riskien arviointi; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että kaksi suurinta syytä siihen, että jäsenvaltiot äänestivät ehdotusta vastaan tai pidättäytyivät äänestämästä, olivat rehun pitkäaikaista käyttöä ja myrkyllisyyttä koskevien tutkimusten puute sekä riittämätön riskien arviointi;

| F. | ottaa huomioon, että ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi äänestettiin muutoksenhakukomiteassa 15. syyskuuta 2016 eikä vieläkään annettu lausuntoa; toteaa, että 12 jäsenvaltiota (38,74 prosenttia EU:n väestöstä) äänesti puolesta, 11 jäsenvaltiota (18,01 prosenttia EU:n väestöstä) äänesti vastaan, 4 jäsenvaltiota (43,08 prosenttia EU:n väestöstä) pidättäytyi äänestämästä ja 1 jäsenvaltio (0,17 prosenttia EU:n väestöstä) oli poissa äänestyksestä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi äänestettiin muutoksenhakukomiteassa 15. syyskuuta 2016 eikä vieläkään annettu lausuntoa; toteaa, että 12 jäsenvaltiota (38,74 prosenttia EU:n väestöstä) äänesti puolesta, 11 jäsenvaltiota (18,01 prosenttia EU:n väestöstä) äänesti vastaan, 4 jäsenvaltiota (43,08 prosenttia EU:n väestöstä) pidättäytyi äänestämästä ja 1 jäsenvaltio (0,17 prosenttia EU:n väestöstä) oli poissa äänestyksestä;

| G. | ottaa huomioon, että komissio piti asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta 22. huhtikuuta 2015 annetun säädösehdotuksensa perusteluissa valitettavana sitä, että asetuksen (EY) N:o 1829/20031 voimaantulon jälkeen komissio on hyväksynyt lupapäätökset sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ilman jäsenvaltioiden komiteoiden lausuntojen tukea ja että muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen luvista päätettäessä on tullut käytännöksi, että asia palautetaan komissiolle lopullista päätöstä varten, mikä on hyvin pitkälti poikkeus siitä, miten menettely kokonaisuutena toimii; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komissio piti asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta 22. huhtikuuta 2015 annetun säädösehdotuksensa perusteluissa valitettavana sitä, että asetuksen (EY) N:o 1829/20031 voimaantulon jälkeen komissio on hyväksynyt lupapäätökset sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ilman jäsenvaltioiden komiteoiden lausuntojen tukea ja että muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen luvista päätettäessä on tullut käytännöksi, että asia palautetaan komissiolle lopullista päätöstä varten, mikä on hyvin pitkälti poikkeus siitä, miten menettely kokonaisuutena toimii;

| H. | ottaa huomioon, että parlamentti hylkäsi 28. lokakuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta 22. huhtikuuta 2015 annetun lainsäädäntöehdotuksen sillä perusteella, että vaikka viljelyä harjoitetaankin jonkin jäsenvaltion alueella, muuntogeenisiä organismeja kaupataan valtioiden rajojen yli, mikä tarkoittaa, että komission ehdottamaa kansallista myynti- ja käyttökieltoa ei kyettäisi panemaan täytäntöön palauttamatta maahantuontia koskevia rajatarkastuksia; toteaa, että Euroopan parlamentti hylkäsi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen ja pyysi komissiota peruuttamaan ehdotuksensa ja antamaan uuden ehdotuksen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että parlamentti hylkäsi 28. lokakuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta 22. huhtikuuta 2015 annetun lainsäädäntöehdotuksen sillä perusteella, että vaikka viljelyä harjoitetaankin jonkin jäsenvaltion alueella, muuntogeenisiä organismeja kaupataan valtioiden rajojen yli, mikä tarkoittaa, että komission ehdottamaa kansallista myynti- ja käyttökieltoa ei kyettäisi panemaan täytäntöön palauttamatta maahantuontia koskevia rajatarkastuksia; toteaa, että Euroopan parlamentti hylkäsi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen ja pyysi komissiota peruuttamaan ehdotuksensa ja antamaan uuden ehdotuksen;

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 annetun täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin lainsäädännön mukainen, koska se ei ole yhdenmukainen asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa, ja toteaa, että asetuksen tavoite on asetuksessa (EY) N:o 178/2002 vahvistettujen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda edellytykset ihmisten hengen ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen korkeatasoiselle suojelulle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen yhteydessä ja samalla varmistaa sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota antamaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen nojalla asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamista koskevan uuden lainsäädäntöehdotuksen, jotta otetaan huomioon jäsenvaltioiden usein esittämät kansalliset huolenaiheet, jotka eivät liity pelkästään muuntogeenisten organismien terveys- tai ympäristöriskejä koskeviin kysymyksiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta; Scientific Opinion updating the risk assessment conclusions and risk management recommendations on the genetically modified insect resistant maize MON 810. EFSA Journal (2012); 10(12):3017 [s. 98 jne.], doi:10.2903/j.efsa.2012.3017.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0456.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0040.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0039.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0038.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0271.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/83

---

P8_TA(2016)0390

Geneettisesti muunnetun puuvillan 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 saattaminen markkinoille

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2016 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti, (D046168/00 – 2016/2923(RSP))

(2018/C 215/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D046168/00, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D046168/00,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 8. heinäkuuta 2016 toimitetun äänestyksen, jonka johdosta komitea ei antanut asiasta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 8. heinäkuuta 2016 toimitetun äänestyksen, jonka johdosta komitea ei antanut asiasta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 9. maaliskuuta 2016 antaman lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 9. maaliskuuta 2016 antaman lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman 4. joulukuuta 2015 annetusta komission täytäntöönpanopäätöksestä (EU) 2015/2279 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman 4. joulukuuta 2015 annetusta komission täytäntöönpanopäätöksestä (EU) 2015/2279 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (4),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (5),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (6),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa FG72 (MST-FGØ72-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa FG72 (MST-FGØ72-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (7),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604 ja GA21 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja päätösten 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU ja 2011/894/EU kumoamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604 ja GA21 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja päätösten 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU ja 2011/894/EU kumoamisesta (8),

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 106 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Dow AgroSciences Europe toimitti 12. maaliskuuta 2009 Alankomaiden toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen puuvillaa 281–24–236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamiseksi markkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Dow AgroSciences Europe toimitti 12. maaliskuuta 2009 Alankomaiden toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen puuvillaa 281–24–236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamiseksi markkinoille;

| B. | ottaa huomioon, että hakemuksessa kuvattu muuntogeeninen puuvilla DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8 tuottaa fosfinotrisiiniasetyylitransferaasi-proteiinia, jonka ansiosta se kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia sekä muunnettua 5-enolipyruvyylishikimaatti-3-fosfaattisyntaasi (CP4EPSPS) -proteiinia, jonka ansiosta se kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glyfosaattia, ja Cry1F- ja Cry1Ac-proteiineja, jotka antavat suojan tiettyjä perhostuholaisia vastaan, ja ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus – Maailman terveysjärjestön erityinen syöpävirasto – luokitteli 20. maaliskuuta 2015 glyfosaatin todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi (9); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että hakemuksessa kuvattu muuntogeeninen puuvilla DAS-24236-5×DAS-21Ø23-5×MON-88913-8 tuottaa fosfinotrisiiniasetyylitransferaasi-proteiinia, jonka ansiosta se kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia sekä muunnettua 5-enolipyruvyylishikimaatti-3-fosfaattisyntaasi (CP4EPSPS) -proteiinia, jonka ansiosta se kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glyfosaattia, ja Cry1F- ja Cry1Ac-proteiineja, jotka antavat suojan tiettyjä perhostuholaisia vastaan, ja ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus – Maailman terveysjärjestön erityinen syöpävirasto – luokitteli 20. maaliskuuta 2015 glyfosaatin todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi (9);

| C. | toteaa, että ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi äänestettiin pysyvässä komiteassa 8. heinäkuuta 2016 ja että komitea ei antanut asiasta lausuntoa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi äänestettiin pysyvässä komiteassa 8. heinäkuuta 2016 ja että komitea ei antanut asiasta lausuntoa;

| D. | toteaa, että ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi äänestettiin muutoksenhakukomiteassa 15. syyskuuta 2016, eikä asiasta annettu taaskaan lausuntoa, ja että 11 jäsenvaltiota (38,66 prosenttia EU:n väestöstä) äänesti puolesta, 14 jäsenvaltiota (33,17 prosenttia EU:n väestöstä) äänesti vastaan, 2 jäsenvaltiota (28 prosenttia EU:n väestöstä) pidättäytyi äänestämästä ja 1 jäsenvaltio (0,17 prosenttia EU:n väestöstä) oli poissa äänestyksestä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi äänestettiin muutoksenhakukomiteassa 15. syyskuuta 2016, eikä asiasta annettu taaskaan lausuntoa, ja että 11 jäsenvaltiota (38,66 prosenttia EU:n väestöstä) äänesti puolesta, 14 jäsenvaltiota (33,17 prosenttia EU:n väestöstä) äänesti vastaan, 2 jäsenvaltiota (28 prosenttia EU:n väestöstä) pidättäytyi äänestämästä ja 1 jäsenvaltio (0,17 prosenttia EU:n väestöstä) oli poissa äänestyksestä;

| E. | ottaa huomioon, että komissio piti asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta 22. huhtikuuta 2015 annetun säädösehdotuksensa perusteluissa valitettavana sitä, että asetuksen (EY) N:o 1829/20031 voimaantulon jälkeen komissio on hyväksynyt lupapäätökset sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ilman jäsenvaltioiden komiteoiden lausuntojen tukea ja että muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen luvista päätettäessä on tullut käytännöksi, että asia palautetaan komissiolle lopullista päätöstä varten, mikä on hyvin pitkälti poikkeus siitä, miten menettely kokonaisuutena toimii; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio piti asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta 22. huhtikuuta 2015 annetun säädösehdotuksensa perusteluissa valitettavana sitä, että asetuksen (EY) N:o 1829/20031 voimaantulon jälkeen komissio on hyväksynyt lupapäätökset sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ilman jäsenvaltioiden komiteoiden lausuntojen tukea ja että muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen luvista päätettäessä on tullut käytännöksi, että asia palautetaan komissiolle lopullista päätöstä varten, mikä on hyvin pitkälti poikkeus siitä, miten menettely kokonaisuutena toimii;

| F. | ottaa huomioon, että parlamentti hylkäsi 28. lokakuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta 22. huhtikuuta 2015 annetun lainsäädäntöehdotuksen (10) sillä perusteella, että vaikka viljelyä harjoitetaankin jonkin jäsenvaltion alueella, muuntogeenisiä organismeja kaupataan valtioiden rajojen yli, mikä tarkoittaa, että komission ehdottamaa kansallista myynti- ja käyttökieltoa ei ehkä kyettäisi panemaan täytäntöön palauttamatta maahantuontia koskevia rajatarkastuksia; toteaa, että Euroopan parlamentti hylkäsi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen ja pyysi komissiota peruuttamaan ehdotuksensa ja antamaan uuden ehdotuksen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että parlamentti hylkäsi 28. lokakuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamisesta 22. huhtikuuta 2015 annetun lainsäädäntöehdotuksen (10) sillä perusteella, että vaikka viljelyä harjoitetaankin jonkin jäsenvaltion alueella, muuntogeenisiä organismeja kaupataan valtioiden rajojen yli, mikä tarkoittaa, että komission ehdottamaa kansallista myynti- ja käyttökieltoa ei ehkä kyettäisi panemaan täytäntöön palauttamatta maahantuontia koskevia rajatarkastuksia; toteaa, että Euroopan parlamentti hylkäsi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen ja pyysi komissiota peruuttamaan ehdotuksensa ja antamaan uuden ehdotuksen;

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisenä tavoitteena on asetuksessa (EY) N:o 178/2002 vahvistettujen yleisten periaatteiden mukaisesti luo edellytykset ihmisten hengen ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä kuluttajien etujen korkeatasoiselle suojelulle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen yhteydessä, samalla kun varmistetaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota antamaan asetuksen (EY) N:o 1829/2003 muuttamista koskevan uuden lainsäädäntöehdotuksen, joka perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja jossa otetaan huomioon toistuvasti esiin tuodut kansalliset huolenaiheet, jotka eivät liity pelkästään muuntogeenisten organismien terveys- tai ympäristöriskejä koskeviin kysymyksiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta; Scientific Opinion on an application by Dow Agrosciences LLC (EFSA-GMO-NL-2009-68) for placing on the market of cotton 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003. EFSA Journal 2016; 14(4):4430 [s. 21 jne.]; doi: 10.2903/j.efsa.2016.4430.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0456.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0040.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0039.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0038.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0271.

(9)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides, 20. maaliskuuta 2015. http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0379.

---

Tiistai 25. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/86

---

P8_TA(2016)0402

EU:n Iranin-strategia ydinsopimuksen jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 EU:n Iranin-strategiasta ydinsopimuksen jälkeen (2015/2274(INI))

(2018/C 215/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin ja Iranin ulkoministerin Mohammad Javad Zarifin 16. huhtikuuta 2016 Teheranissa antaman yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin ja Iranin ulkoministerin Mohammad Javad Zarifin 16. huhtikuuta 2016 Teheranissa antaman yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 20. heinäkuuta 2015 antaman päätöslauselman 2231 (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 20. heinäkuuta 2015 antaman päätöslauselman 2231 (2015),

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät Iranin ydinohjelmaa koskevasta sopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät Iranin ydinohjelmaa koskevasta sopimuksesta,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Iranista, erityisesti 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin Iranin-strategiasta (1), 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman etnisten vähemmistöjen tilanteesta Iranissa (2), 17. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Iranin viimeaikaisista ihmisoikeusrikkomuksista (3) ja 3. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:n Iranin-strategiasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Iranista, erityisesti 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin Iranin-strategiasta (1), 14. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman etnisten vähemmistöjen tilanteesta Iranissa (2), 17. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Iranin viimeaikaisista ihmisoikeusrikkomuksista (3) ja 3. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:n Iranin-strategiasta (4),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen ja toimintasuunnitelman; ottaa huomioon EU:n vuosittaiset ihmisoikeusraportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen ja toimintasuunnitelman; ottaa huomioon EU:n vuosittaiset ihmisoikeusraportit,

| — | ottaa huomioon aiemmin EU:n vuosittaisista ihmisoikeusraporteista antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmin EU:n vuosittaisista ihmisoikeusraporteista antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman kuolemanrangaistuksesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman kuolemanrangaistuksesta (5),

| — | ottaa huomioon YK:n erityisraportoijan 10. maaliskuuta 2016 antaman raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta, tämän hiljattain 20. toukokuuta ja 8. kesäkuuta 2016 antamat lausunnot, joissa hän ilmaisi huolensa ihmisoikeuksien puolustajien vangitsemisista ja viimeaikaisesta Baha’i-yhteisön vastaiseen vihaan yllyttämisen aallosta, sekä 3. maaliskuuta 2016 annetun YK:n pääsihteerin raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n erityisraportoijan 10. maaliskuuta 2016 antaman raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta, tämän hiljattain 20. toukokuuta ja 8. kesäkuuta 2016 antamat lausunnot, joissa hän ilmaisi huolensa ihmisoikeuksien puolustajien vangitsemisista ja viimeaikaisesta Baha’i-yhteisön vastaiseen vihaan yllyttämisen aallosta, sekä 3. maaliskuuta 2016 annetun YK:n pääsihteerin raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 17. joulukuuta 2015 antaman päätöslauselman 70/173 Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta (A/RES/70/173), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 17. joulukuuta 2015 antaman päätöslauselman 70/173 Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta (A/RES/70/173),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin alaikäisen rikoksentekijän teloituksesta Iranissa 14. lokakuuta 2015 antaman lausunnon sekä Mogherinin iranilaisen ihmisoikeuksien puolustajan Narges Mohammadille tuomitsemisesta 20. toukokuuta 2016 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin alaikäisen rikoksentekijän teloituksesta Iranissa 14. lokakuuta 2015 antaman lausunnon sekä Mogherinin iranilaisen ihmisoikeuksien puolustajan Narges Mohammadille tuomitsemisesta 20. toukokuuta 2016 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A8-0286/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A8-0286/2016),

| A. | toteaa, että Iranin ydinsopimuksen ja sisäpoliittisen kehityksen seurauksena nyt tarjoutuu mahdollisuus uudistusten toteuttamiseen valtiossa sekä sen suhteiden parantamiseen Euroopan unionin kanssa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Iranin ydinsopimuksen ja sisäpoliittisen kehityksen seurauksena nyt tarjoutuu mahdollisuus uudistusten toteuttamiseen valtiossa sekä sen suhteiden parantamiseen Euroopan unionin kanssa;

EU:n suhteet Iraniin

Poliittinen vuoropuhelu

| 1. | katsoo, että yhteinen kattava toimintasuunnitelma, joka tunnetaan myös Iranin ydinsopimuksena, oli merkittävä saavutus monenväliselle diplomatialle ja erityisesti eurooppalaiselle diplomatialle ja että sen avulla voidaan parantaa huomattavasti EU:n ja Iranin suhteita sekä edistää koko alueen vakautta; katsoo, että sopimuksen tinkimättömän ja täysimääräisen täytäntöönpanon varmistaminen on nyt kaikkien osapuolten vastuulla; on tyytyväinen yhteisen komission perustamiseen, johon kuuluvat Iranin edustajat sekä E3/EU+3:n edustajat (Kiina, Ranska, Saksa, Venäjän federaatio, Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdysvallat sekä varapuheenjohtaja / korkea edustaja); tukee täysimääräisesti unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa tämän ydinsopimuksella perustetun yhteisen komission koordinointitehtävissä ja katsoo, että ydinsopimuksen tiukka ja täysimääräinen täytäntöönpano on äärimmäisen tärkeää; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tyytyväinen varapuheenjohtajan / korkean edustajan Federica Mogherinin seitsemän Euroopan komission jäsenen kanssa 16. huhtikuuta 2016 tekemään Iranin-vierailuun, joka oli merkittävä virstanpylväs pyrittäessä kunnianhimoiseen EU:n ja Iranin suhteita koskevaan suunnitelmaan molemmille merkittävillä aloilla; panee merkille, että useissa komission julkilausumissa ja EU:n valtuuskuntamatkoissa Iraniin, joista viimeisimpään osallistui varapuheenjohtaja / korkea edustaja ja seitsemän komission jäsentä, on keskitytty kauppaan ja taloussuhteisiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että neuvoston päätös kaikkien Iranin islamilaiseen tasavaltaan kohdistettujen ydinohjelmaan liittyvien pakotteiden poistamisesta sen vuoksi, että Iran oli pannut täytäntöön yhteisen kattavan toimintasuunnitelman mukaiset sitoumuksensa, mahdollistaa suhteiden uudelleensolmimisen Iraniin ja luo tilaisuuksia ja hyötyjä molemmille osapuolille tarjoamalla mahdollisuuden Iranin markkinoiden uudelleen avaamiseen eurooppalaisille yrityksille; muistuttaa, että Iranissa on suuri, suhteellisen hyvin koulutettu ja nuori väestö, alueen monipuolisimpiin kuuluva BKT:n koostumus, maa tarvitsee investointeja ja se on laadukkaiden eurooppalaisten tuotteiden potentiaalinen markkina-alue; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen avoimuuteen suhteissa Iraniin; katsoo, että EU:n ja Iranin suhteiden olisi kehityttävä samassa tahdissa ydinsopimuksen / yhteisen kattavan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon kanssa; muistuttaa, että jos Iran ei pane sopimusta täytäntöön sen ehtojen mukaisesti, pakotteet voidaan ottaa uudelleen käyttöön; rohkaisee uudistamaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä Iranin väliset suhteet siten, että molemmat osapuolet tekevät tiiviistä kahdenvälistä ja monenvälistä yhteistyötä alueen vakauden sekä ydinsopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi; katsoo, että EU:n ja Iranin suhteita olisi kehitettävä monitasoisella vuoropuhelulla, johon kuuluvat poliittiset, diplomaattiset, taloudelliset, akateemiset, tekniset ja ihmisten väliset yhteydet ja johon osallistuu kansalaisyhteiskunnan toimijoita, kansalaisjärjestöjä ja ihmisoikeuksien puolustajia; kannattaa EU:n ja Iranin suhteiden avaamista molempia osapuolia hyödyttävällä tavalla siten, että suhteet perustuvat realistiseen arvioon yhteisistä eduista ja eroavaisuuksista, jotta voidaan edistää yhteistyön asteittaista laajentamista keskinäisen luottamuksen rakentamisen ilmapiirissä ennen kaikkea EU:n ja Iranin kansojen hyödyksi; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti EU:n sitoutumiseen uudistettuun yhteistoimintaan Iranin kanssa niin, että se perustuu vuoropuheluun, joka on laajuudeltaan kattavaa, yhteistyöhakuista niillä aloilla, joilla Iranilla ja EU:lla on keskinäisiä etuja, kriittistä, avointa ja rehellistä kysymyksissä, joista EU ja Iran ovat eri mieltä mutta joissa ne etsivät yhteistä nimittäjää, sekä yleisesti ottaen rakentavaa sävyltään ja käytännössä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan ulkosuhdehallinnossa (EUH) toteutetut institutionaaliset muutokset yhteisen kattavan toimintasuunnitelman tulosten huomioon ottamiseksi, erityisesti Iranin-työryhmän perustamisen ulkosuhdehallintoon tavoitteena koordinoida Iraniin liittyviä kysymyksiä koskevia eri toimikokonaisuuksia; panee tyytyväisenä merkille EUH:n toteuttamat toimet EU:n edustuston perustamiseksi Teheraniin, kuten Euroopan parlamentin aiemmissa päätöslauselmissa kehotettiin, koska se tarjoaa EU:lle mahdollisuuden tehdä yhteistyötä Iranin viranomaisten kanssa EU:ta koskevan tietoisuuden parantamiseksi maan väestön keskuudessa, väärinkäsitysten torjumiseksi ja kasvavan yhteistyön rakentamiseksi EU:n ja Iranin välille; painottaa tämän osalta, että kauppa ja investoinnit kuuluvat EU:n toimivaltaan ja että EU:n edustuston perustaminen Teheraniin helpottaa EU:n ja Iranin välistä yhteistyötä kaupan, koulutuksen, kulttuurin, ihmisoikeuksien ja ympäristökestävyyden aloilla ja edistää voimakkaasti molempien osapuolten odotusten täyttymistä; painottaa, että Euronewsin farsinkielisten lähetysten olisi oltava jatkossa myös tärkeä mediasilta Euroopan unionin ja farsinkielisen yleisön välillä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että EU ja Iran ovat päättäneet tarkastella yhteisiä huolenaiheita rakentavalla tavalla; pyytää, että EU:n strategia uudistetusta yhteistoiminnasta Iranin kanssa perustuu aluksi luottamusta lisääviin toimiin teknisillä aloilla, jotka voisivat muodostaa myönteisiä ennakkotapauksia EU:n ja Iranin yhteistyöstä ja viitoittaa tietä merkityksellisemmälle pitkäaikaiselle yhteistyölle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa, että on tärkeää kehittää EU:n ja Iranin suhteiden parlamentaarista ulottuvuutta osana keskinäisen luottamuksen palauttamisen strategiaa; kannattaa tässä yhteydessä Euroopan parlamentin ja Majlisin käsittelemää ehdotusta, joka koski parlamenttien välistä vuoropuhelua terrorismin torjunnassa ja joka osoittaa tietoisuutta yhteisistä haasteista, joita ovat radikalisoituminen Iranissa, kaikkialla Lähi-idässä ja EU:n sisällä; panee tyytyväisenä merkille uudelleen aloitetun EU:n ja Iranin poliittisen vuoropuhelun muun muassa ihmisoikeusasioissa; kannustaa kehittämään tulevaisuudessa sellaista ihmisoikeusvuoropuhelua, johon osallistuu oikeuslaitoksen, turvallisuusjoukkojen ja kansalaisyhteiskunnan edustajia; toteaa, että vaikka molemmin puolin on epäluuloa ja epäluottamusta, monien jäsenvaltioiden ja Iranin välillä on myös pitkä historia ja Iranilla on halu hyviin suhteisiin EU:n kanssa, mikä tarjoaa mahdollisuuksia keskinäiseen luottamukseen ja kunnioitukseen perustuvalle suhteelle; toteaa Iranin oman sisäpolitiikan alan monimutkaisuuden ja toistaa, että EU ei pyri puuttumaan Iranin tai minkään muunkaan maan sisäisiin poliittisiin valintoihin vaan pyrkii kansainvälisten normien ja periaatteiden vastavuoroiseen kunnioittamiseen perustuvaan yhteistyöhön; katsoo, että suhteiden täydellinen normalisoiminen voi tapahtua ainoastaan samalla kun pannaan jatkuvasti täytäntöön yhteistä kattavaa toimintasuunnitelmaa säännöllisellä ja jatkuvalla vuoropuhelulla ja että välittömänä tavoitteena pitäisi olla EU:n ja Iranin suhteiden laajentaminen aloille, joista vallitsee yhteisymmärrys; katsoo kuitenkin, että lopullisena tavoitteena tulee olla Iranin ja EU:n välisen kumppanuuden luominen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että EU on jo pitkään vastustanut voimakkaasti ja periaatteellisesti kuolemanrangaistuksen käyttöä kaikissa tapauksissa ja kaikissa olosuhteissa ja korostaa jälleen kerran, että kuolemanrangaistuksen poistaminen on EU:n ihmisoikeus- ja ulkopolitiikan keskeinen tavoite; suhtautuu erittäin kriittisesti Iranin toistuvaan kuolemanrangaistuksen käyttöön; katsoo, että kuolemanrangaistuksen soveltamisen vähentäminen on merkittävä tavoite poliittisessa vuoropuhelussa; vaatii kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon keskeyttämistä välittömästi Iranissa; panee merkille, että suurin osa teloituksista suoritetaan huumausainerikosten vuoksi; ymmärtää Iranin kohtaaman haasteen yhtenä maailman tärkeimmistä huumausaineiden kauttakulkumaana, jonka alueella suoritetaan 86 prosenttia maailmalla tehtävistä oopiumin takavarikoinneista; katsoo kuitenkin, että puuttuminen kuolemanrangaistuksen aiheuttamiin huolenaiheisiin, kuten soveltamiseen huumausaineisiin liittyvissä rikoksissa ja alle 18-vuotiaisiin henkilöihin, jotka molemmat ovat vastoin Iranin vapaaehtoisesti hyväksymiä ihmisoikeuksia ja humanitaarista oikeutta koskevia kansainvälisiä sitoumuksia, voisi tarjota yhteisen etenemismallin tämän kysymyksen ratkaisemiseksi; kehottaa Iranin parlamentin jäseniä ensi vaiheessa tarkistamaan vuoden 2013 rikoslain 91 pykälää alle 18-vuotiaita koskevan kuolemanrangaistuksen poistamiseksi; huomauttaa, että mikäli Iranin parlamentille esitetty lakiehdotus hyväksytään, se alentaisi väkivallattomista huumausainerikoksista määrättävää rangaistusta kuolemanrangaistuksesta elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi; panee merkille, että jos lakiehdotus hyväksytään, se voi huomattavasti vähentää teloitusten määrää Iranissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että kuolemanrangaistuksen poistaminen huumausainerikoksissa vähentäisi jyrkästi teloitusten määrää (jopa 80 prosenttia Iranin arvioiden mukaan); kehottaa EU:ta ja Irania tekemään yhteistyötä laittoman huumekaupan torjunnassa yhtenä keinona puuttua maan teloitusongelmaan noudattaen samalla ihmisoikeusnormeja; kehottaa komissiota tarjoamaan teknistä tukea ja avustamaan sitä hallinnollisten valmiuksien kehittämisessä oikeusvaltion edistämiseksi Iranissa, myös edistämällä oikeusjärjestelmän uudistusta vastuuvelvollisuuden parantamiseksi ja vaihtoehtojen löytämistä vankeus- ja kuolemanrangaistuksille; kehottaa komissiota varmistamaan, että Iranille tarjottavaa teknistä tai muuta apua ei käytetä ihmisoikeuksien rikkomiseen; |
| --- | --- |

9.

Kaupalliset ja taloudelliset kysymykset

| 10. | panee merkille Iranin tavoitteen päästä kahdeksan prosentin vuotuiseen talouskasvuun; katsoo, että eurooppalaiset investoinnit ovat keskeisessä asemassa, jotta Iran voi saavuttaa tämän tavoitteen; painottaa, että Euroopan unioni ei estä sallittua liiketoimintaa Iranissa eikä kansainvälisten yritysten tai rahoituslaitosten yhteistoimintaa Iranin kanssa, kunhan toiminnassa noudatetaan kaikkea sovellettavaa lainsäädäntöä; korostaa, että voidakseen hyödyntää koko taloudellisen potentiaalinsa Iranin on toteutettava toimia, joilla luodaan kansainvälisiä investointeja edistävä avoin talousympäristö, ja ryhdyttävä kaikilla tasoilla korruption vastaisiin toimiin, erityisesti sellaisiin, jotka koskevat rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) suositusten noudattamista kysymyksissä, joissa käsitellään esimerkiksi rahavirtojen lopettamista terroristijärjestöille; kehottaa EU:ta tukemaan täysimääräisesti Iranin ponnisteluja tässä prosessissa erityisesti tukemalla työtä EU:n ja Iranin välisen kahdenvälisen investointisopimuksen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että kauppa ja pääsy takaisin maailmanlaajuiseen sääntöihin perustuvaan kauppajärjestelmään ovat mahdollinen keino murtaa Iranin eristäytymistä ja että kauppa voisi olla merkittävä väline poliittisen vuoropuhelun tehostamiseksi ja alueen maiden välisen yhteistyön edistämiseksi, jotta voidaan lisätä alueellista kehitystä, työllisyyttä ja vakautta laajemmalla alueella; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että Iran on Lähi-idän toiseksi suurin talous, jonka nimellinen BKT oli vuonna 2015 arviolta 397 miljardia Yhdysvaltain dollaria; toteaa lisäksi, että EU:n Iranin kanssa käymän kaupan arvo on tällä hetkellä noin kahdeksan miljardia Yhdysvaltain dollaria ja sen odotetaan nelinkertaistuvan kahden seuraavan vuoden aikana; muistuttaa, että EU oli aikoinaan Iranin tärkein kauppakumppani, ja katsoo, että EU:n olisi pyrittävä samaan asemaan; kannattaa EU:n ja Iranin kauppasuhteiden laajentamista ja kehottaa EU:ta kehittämään kaupallista, rahoituksellista ja taloudellista yhteistyötä Iranin kanssa iranilaisten elinolojen ja työllisyyden parantamiseksi ja alueellisen kehityksen lisäämiseksi; uskoo, että Iranin kanssa käytävän kaupan ja investointien laajentuminen voi pitkällä aikavälillä edistää rauhaa ja vakautta alueella laajemmin, jos EU voi hyödyntää alueellisten investointisuunnitelmien mahdollisuuksia esimerkiksi energian ja liikenneyhteyksien aloilla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että vaikka eurooppalaisten yritysten kanssa on allekirjoitettu useita sopimuksia, Iran ei voi noudattaa sitoumuksiaan likviditeetin puutteen takia, mikä johtaa noidankehään Iranin avautumisprosessissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että Iran on maailman suurin WTO:n ulkopuolinen talous; tukee Iranin pyyntöä liittyä WTO:n jäseneksi; panee merkille, että EU:n nykyinen neuvotteluvaltuutus kauppa- ja yhteistyösopimukselle Iranin kanssa on vanhentunut; kehottaa komissiota tarkastelemaan vaihtoehtoja kauppa- ja investointisuhteiden vahvistamiseksi, jotta Iran saadaan lähemmäksi WTO:n sääntöjä ja voidaan suojella eurooppalaisia investointeja; korostaa, että virallisen neuvottelukehyksen avulla EU voisi täysimääräisesti hyödyntää asemaansa laajimpana yhdentyneenä markkina- ja talousalueena ja voitaisiin luoda foorumi keskustelua ja vuoropuhelua varten; kehottaa unionia tarkastelemaan mahdollisuutta aloittaa uudelleen neuvottelut Iranin liittymisestä Maailman kauppajärjestöön, sillä WTO-jäsenyys edistäisi Iranin talouden vapautumista ja nopeuttaisi näin kasvua, toisi maan mukaan sääntöihin perustuvaan maailmanlaajuiseen järjestelmään sekä loisi mekanismin, jolla voitaisiin tukea välttämättömiä talousuudistuksia Iranissa ja jolla Iran saataisiin vastuulliseksi kansainvälisistä sitoumuksista; kehottaa komissiota hyödyntämään neuvotteluja mahdollisuutena edistää keskeisiä työtekijöiden oikeuksia koskevia uudistuksia ILO:n keskeisten yleissopimusten perusteella; on huolestunut viivästyksestä WTO:n Iranin jäsenyyttä käsittelevän työryhmän puheenjohtajanimityksessä; kehottaa komissiota käyttämään täysimääräisesti vaikutusvaltaansa tämän esteen poistamiseksi viipymättä ja Iranin WTO:hon liittymistä koskevien neuvottelujen käynnistämiseksi; katsoo, että liittymisprosessin päättämiseksi Iran olisi poistettava rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) julkisten lausumien luettelosta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että sananvapauden puuttuminen verkossa, internetliikenteen järjestelmällinen valvonta ja seuranta sekä digitaalisten vapauksien puuttuminen muodostavat esteen Iranin kanssa käytävälle kaupalle ja rikkovat ihmisten oikeuksia ja vapauksia; korostaa avoimen ja turvallisen internetin digitaalitaloudelle tarjoamia mahdollisuuksia Iranissa; vaatii jälleen tehokasta eurooppalaista vientivalvontajärjestelmää, jotta voidaan estää kaksikäyttötuotteiden ja -tekniikoiden väärinkäyttö ihmisoikeusloukkauksiin ja unionia vastaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa myös, kuinka tärkeää on, että Iran kehittää talous- ja kauppasuhteitaan alueen toimijoihin, jotta saadaan aikaan yhdenmukainen taloudellinen ja kaupallinen kokonaisuus WTO:n sääntöjen mukaisesti; huomauttaa, että Euroopan unioni voi antaa oman asiantuntemuksensa ja tukensa tämän alueellisen vuoropuhelun kehittämiseen ja rakentamiseen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että EU:n ja kansainvälisen yhteisön ydinenergiaan liittyvien talous- ja rahoitusalan pakotteiden poistaminen yhteisen kattavan toimintasuunnitelman mukaisesti on tärkeä osa sen osoittamista, että EU on pannut täytäntöön sitoumuksensa Irania kohtaan, ja todisteiden antamista halusta vahvistaa taloudellista yhteistyötä, joka antaa taloudellista hyötyä molemmille osapuolille; toteaa kuitenkin, että vaikka suurin osa taloutta ja rahoitusta koskevista pakotteista on jo poistettu, joitakin on vielä jäljellä eikä ydinsopimus vaikuta niihin; kehottaa EU:ta velvoittamaan EU:sta lähtöisin olevia yrityksiä varmistamaan täysimääräisen avoimuuden toiminnastaan Iranissa; vaatii, että investointien laatuun ja määrään kiinnitetään yhtä lailla erityistä huomiota ja että tehdään aloite, jossa selvitetään, noudatetaanko uusissa investoinneissa YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia ohjaavia periaatteita, kuten tehtiin myös Myanmarin/Burman pakotteiden poistamisen yhteydessä; panee merkille, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien suuntaviivojen tehokas täytäntöönpano on ratkaisevassa asemassa, jos halutaan, että tiiviimmät kauppasuhteet EU:n ja Iranin välillä vaikuttavat myönteisesti Iranin koko yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palauttaa mieliin, että Yhdysvaltojen ensisijaiset pakotteet ja se, että liiketoimet toteutetaan Yhdysvaltain dollareina, luovat oikeudellista epävarmuutta niille unionin yrityksille, jotka haluavat investoida Iraniin, mikä heikentää yhteisestä kattavasta toimintasuunnitelmasta odotettujen taloudellisten hyötyjen toteutumista Iranin kansalle; korostaa, että tähän ja muihin talouskysymyksiin on puututtava rahanpesunvastaisen toimintaryhmän suositusten mukaisesti, jotta luodaan Iranissa toimivien EU:n yritysten tarvitsemaa selkeyttä ja oikeusvarmuutta; kehottaa muuttamaan Iranin kanssa käytävää kauppaa koskevaa toimintamallia; toivoo, että EU:n Iranin kanssa tekemien liiketoimien valuuttana käytetään euroa, jotta vältetään amerikkalaisten viranomaisten määräämät seuraamukset, kuten aiemmin on käynyt eräiden eurooppalaisten pankkien tapauksessa; suhtautuu myönteisesti tiiviiseen vuoropuheluun Yhdysvaltojen kanssa, jotta voidaan taata EU:n kaupan ja investointien jatkuvuus Iranissa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | painottaa samalla, että tarvitaan ehdottomasti vahvempia toimia kansainvälisiä investointeja houkuttavan ympäristön varmistamiseksi, jotta Iran voi toteuttaa taloudellista potentiaaliaan; kehottaa Irania tässä yhteydessä varmistamaan rahoitusalansa avoimuuden sekä torjumaan korruptiota ja rahanpesua rahanpesunvastaisen toimintaryhmän suositusten mukaisesti; on tyytyväinen Iranin hallituksen rahanpesunvastaisen toimintaryhmän suosituksia koskevaan toimintasuunnitelmaan sekä EU:n ja Iranin viranomaisten väliseen 12. heinäkuuta pidettyyn tekniseen kokoukseen, joka koski tarvittavia uudistuksia tällä alalla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on tyytyväinen yhteisestä kattavasta toimintasuunnitelmasta jo saatuihin myönteisiin tuloksiin, kuten Iranin ja EU:n välisen kaupan kasvuun 43 prosentilla vuoden 2016 ensimmäisellä puoliskolla verrattuna samaan ajanjaksoon vuonna 2015, siihen, että 30 iranilaista pankkia on liittynyt takaisin SWIFT-järjestelmään, ja siihen, että yhteisellä kattavalla toimintasuunnitelmalla on myönteinen vaikutus, koska se vahvistaa inflaation heikkenemistä ja korkotason laskua Iranissa; on tyytyväinen siihen, että yhä useammat pienet eurooppalaiset pankit toimivat nyt aktiivisesti Iranissa, mikä helpottaa pk-yritysten luotonsaantia; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota eurooppalaisten ja iranilaisten pk-yritysten rooliin kauppasuhteiden vahvistamisessa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on tyytyväinen siihen, että Iranin hallitus on halukas houkuttelemaan ulkomaisia investointeja, koska suoria ulkomaisia investointeja tarvitaan kaikilla talouden merkittävillä aloilla; toteaa, että infrastruktuuri-investointeja tarvitaan seuraavien kymmenen vuoden aikana todennäköisesti yli biljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta, mikä tarjoaa eurooppalaisille yrityksille mahdollisuuksia muun muassa energia- ja autoalalla ja lentokoneiden valmistuksen alalla; on tyytyväinen siihen, että yhteisen kattavan toimintaohjelman allekirjoittamisen jälkeen 180 kauppavaltuuskuntaa on vieraillut Teheranissa ja niiden joukossa valtuuskunnat 15:sta EU:n jäsenvaltiosta, mikä on osoitus kasvavasta mielenkiinnosta taloussuhteisiin Iranin kanssa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarkastelemaan vientiluottotakuiden käyttöä kaupan, hankerahoituksen ja investointien vauhdittamiseksi Iranissa; on tyytyväinen Iranin hallituksen sekä Airbusin ja Boeingin välisten sopimusten menestyksekkääseen solmimiseen ja toteaa sen olevan jälleen uusi luottamusta edistävä toimi yhteisen kattavan toimintasuunnitelman hyväksymisen jälkeen; |
| --- | --- |

21.

Alakohtainen yhteistyö

| 22. | toteaa, että Iranilla on maailman toiseksi suurimmat kaasuvarannot ja neljänneksi suurimmat öljyvarannot; katsoo, että energia-alan yhteistyöllä voi olla merkittävä asema EU:n energian toimituslähteiden monipuolistamisessa ja jäsenvaltioiden energiariippuvuuden yhdestä toimittajasta vähentämisessä, mikä edistää EU:n energiaturvallisuutta; katsoo, että talouspakotteiden poistaminen voi mahdollisesti vapauttaa merkittäviä varoja käytettäväksi öljy- ja kaasuteollisuuteen sekä muille talouden aloille, jotka hyötyisivät investoinneista ja uuden teknologian saatavuudesta; kehottaa eurooppalaisia yrityksiä investoimaan Iranin energia-alaan; kehottaa EU:ta erityisesti tukemaan LNG-teknologian kehittämistä Iranissa; katsoo, että investointien Iranissa on oltava täysin EU:n hiilestä irtautumista koskevien pitkän aikavälin sitoumusten mukaisia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että tällä hetkellä yli puolet Iranin kotitalouksien energiantarpeesta katetaan maakaasulla; korostaa, että uusiutuvien energiamuotojen kehittämisessä on suuria mahdollisuuksia Iranissa, sillä maassa on keskimäärin 300 aurinkoista päivää vuodessa ja uusiutuvien energialähteiden arvioitu tuotantokapasiteetti on 13-kertainen Iranin energian kokonaiskulutukseen verrattuna; kehottaa komissiota tukemaan uusiutuvan energian kehittämistä Iranissa panoksena valtion energialähteiden yhdistelmän monipuolistamisessa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa Irania liittymään kaivannaisteollisuuden avoimuusaloitteeseen (EITI) ja vaatii, että EU:n ja Iranin energia-alan yhteistyön johdonmukaisena tavoitteena on oltava ympäristöhyötyjen sekä sosiaalisten ja taloudellisten hyötyjen lisääminen sekä Iranin että EU:n asukkaille; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että Iranilla on useita ympäristöhaasteita, mukaan lukien vesivarojen niukkuus ja maaperän huonontuminen, ja että samalla kun EU hyödyntää kaikkia liike-elämän yhteistyön tarjoamia mahdollisuuksia, sen olisi toimittava yhdessä Iranin kanssa ympäristönsuojelun parantamiseksi ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen edistämiseksi; kehottaa tekemään ympäristöalan yhteistyötä vesivarojen hoidossa, myös Iranin tukemisen Urmia-järven pelastamisessa, aavikoitumisen torjunnassa ja maanjäristysten seurannassa sekä ilman pilaantumiseen ja jätehuoltoon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi; ilmaisee tässä yhteydessä erityisen huolensa Kaspianmeren epäpuhtauksien tasosta ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan aktiivisesti Iranin hallituksen pyrkimyksiä pysäyttää Kaspianmeren tilan vakava heikentyminen; on tyytyväinen siihen, että Iranin ympäristöalan kansalaisjärjestöt ovat kehittäneet kumppanuuksia alueen muiden kansalaisjärjestöjen kanssa; on tyytyväinen niiden Kansainväliseen luonnonsuojeluliittoon ja Ramsarin yleissopimukseen osallistumiseen; kehottaa komissiota avustamaan iranilaisia kansalaisjärjestöjä osallistuvan hallinnoinnin hankkeiden kehittämisessä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että alueellinen keskustelu ja yhteistyö ympäristöasioissa Iranin ja sen naapurivaltioiden välillä ovat välttämättömiä ilman pilaantumisen, vesivarojen niukkuuden ja autioitumisen kaltaisten haasteiden ratkaisemiselle; korostaa, että EU:n olisi edistettävä tällaista alueellista yhteistyötä luottamusta rakentavana tärkeänä toimena sekä hyödynnettävä alueellisten toimijoiden halukkuutta ottaa vastaan eurooppalaisen asiantuntemuksen tarjoamat edut näissä asioissa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille tutkimukset, joiden mukaan ydinenergia ei ehkä ole kilpailukykyistä Iranissa vähäisten uraanivarojen ja uraanin louhimiskustannusten takia; kehottaa kuitenkin komissiota kartoittamaan siviilialan ydinalan yhteistyön mahdollisuuksia Iranin kanssa yhteisen kattavan toimintasuunnitelman sitoumuksen mukaisesti ja kannustamaan Irania allekirjoittamaan ydinturvallisuutta koskevan yleissopimuksen; on tyytyväinen eräiden iranilaisten virkamiesten ehdotukseen alueellisen vuoropuhelun käynnistämisestä siviiliydinohjelmien turvallisuudesta ja turvallisuusjärjestelyistä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa lentoturvallisuuden alan yhteistyön mahdollisuuksia, sillä sen avulla iranilaisyritykset saavat teknistä tukea ja tarvittavia komponentteja, jotta ne voidaan poistaa EU:n mustalta listalta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee merkille, että Iranissa on tällä hetkellä kolme miljoonaa afgaanipakolaista, joista vain 950 000:lla on virallinen pakolaisasema, ja että tämä tekee Iranista yhden merkittävimmistä pakolaisia vastaanottaneista maista; pitää myönteisenä, että EU:n rahoitusta lisättiin 6,5 miljoonalla eurolla, jotka on tarkoitettu Iranin avustamiseksi maassa asuvien afgaanien koulutuksessa ja terveydenhuollossa; painottaa konkreettisten toimenpiteiden tarvetta Iranin afgaanimaahanmuuttajien ja afgaanipakolaisten ihmisoikeuksien turvaamiseksi, jotta heillä on oikeus muun muassa asianmukaiseen oikeusprosessiin ja yhdenvertaisuutensa lain edessä; katsoo, että EU:n ja Iranin yhteistyö pakolaisasioiden hallinnassa voi parantaa keskinäistä ymmärrystä ja edistää kansainvälisen oikeuden parempaa kunnioittamista ja suojella turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten ihmisoikeuksia sekä edistää konfliktien ratkaisemista, jotta voidaan vähentää nykyisten ja tulevien pakolaisvirtojen syitä; katsoo, että EU:n ja Iranin yhteistyö pakolaisasioiden hallinnassa parantaisi pakolaisten hyvinvointia Iranissa ja estäisi ihmiskauppaa; katsoo, että EU:n ja Iranin yhteistyöhön olisi kuuluttava myös laaja-alainen vuoropuhelu muuttoliikkeestä, erityisesti politiikkatoimista ja lainsäädännöllisistä lähestymistavoista sekä lailliseen ja laittomaan maahanmuuttoon, turvapaikanhakijoihin ja pakolaisiin liittyvistä painopisteistä, sekä kansallisella että alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että Iranin väestöstä 60 prosentin arvioidaan olevan alle 30-vuotiaita, ja katsoo, että tämä nuori, koulutettu ja teknisesti kehittynyt väestö ja Iranin yhteiskunnan eloisuus voivat tarjota erityisiä mahdollisuuksia ihmisten välisten yhteyksien edistämisessä EU:n kanssa vastavuoroisuuden ja keskinäisen kunnioituksen periaatteiden pohjalta; katsoo, että nuorisovaihto-ohjelmat ovat menestyksekkäimpiä toimintoja yhteiskuntien ja kulttuurien lähentämiseksi toisiinsa; on sen vuoksi tyytyväinen Iranista eurooppalaisiin yliopistoihin saapuneiden Erasmus Mundus -opiskelijoiden määrän lisääntymiseen ja katso, että se auttaa torjumaan väärinkäsityksiä ja stereotypioita; kehottaa lisäämään yhteistyötä koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin alalla lisäämällä opiskelija- ja tutkijavaihtoa, myös yliopistojen välistä yhteistyötä, muun muassa ympäristön, uusiutuvan energian, oikeuden, ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan aloilla; kehottaa komissiota lisäämään määrärahoja iranilaisia Erasmus Mundus -opiskelijoita varten; on tyytyväinen Teheranin yliopistossa hiljattain järjestettyihin työpajoihin tietoisuuden lisäämiseksi niistä mahdollisista hyödyistä, joita iranilaisille yliopistoille voi seurata osallistumisesta Horisontti 2020 -ohjelmaan; kehottaa Iranin hallitusta nimittämään Horisontti 2020 -ohjelman kansallisen koordinaattorin, joka tarjoaa teknistä apua ja neuvoja iranilaisille yliopistoille Horisontti 2020 -hankkeisiin hakemisessa; kehottaa komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta parantaa iranilaisten tieteenharjoittajien ja tutkijoiden mahdollisuuksia opiskella ja harjoitella eurooppalaisissa yliopistoissa; kehottaa perustamaan EU:n ohjelman tutkijoiden ja opiskelijoiden yhteensaattamiseksi Iranista, Persianlahden yhteistyöneuvoston maista ja Euroopasta, jotta nämä voisivat tutkia Euroopan alueellisesta integraatiosta saatuja kokemuksia ja opetuksia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ilmaisee vakavan huolensa EU:n ja Iranin kaksoiskansalaisten pidätyksistä näiden saapuessa Iraniin ja painottaa, että pidätykset haittaavat mahdollisuuksia ihmisten välisiin yhteyksiin; kehottaa Iranin viranomaisia sallimaan Iranista Eurooppaan muuttaneiden matkustaa turvallisesti synnyinmaahansa; |
| --- | --- |

31.

Alueellinen turvallisuus

| 32. | painottaa sitä merkittävää vaikutusta, joka Iranin eri kansoilla ja kulttuureilla on ollut tuhansien vuosien ajan myös Eurooppaan; panee merkille, että geostrategisen sijaintinsa, väestömääränsä ja taloutensa, öljy- ja maakaasuvarantojensa ja alueellisen vaikutusvaltansa vuoksi Iran on merkittävä toimija Lähi-idässä ja Persianlahden alueella; korostaa, että alueellisen vakauden palauttaminen turvaa parhaiten Iranin strategiset edut ja että niiden ajaminen ei ole eikä sen pitäisi olla suunnattu muita alueen keskeisiä toimijoita vastaan; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että ydinsopimus antaa mahdollisuuden yhteistyöhön alueen turvallisuuskriisin ratkaisemiseksi; katsoo, että Iranilla on ja sillä pitäisikin olla rooli alueen vakauttamisessa; katsoo, että koko alue voi hyötyä suhteiden normalisoimisesta Iranin kanssa; katsoo, että Iranin aseman merkittävänä alueellisena toimijana pitäisi saada sen toimimaan alueen vakauttajana; korostaa, että 18. marraskuuta 2015 esitettyyn Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) uudelleentarkasteluun sisältyy suunnitelmia, joiden mukaan EU:n naapuruuskumppaneina olevien valtioiden naapureina olevia kolmansia maita otetaan laajennetun yhteistyön piiriin; kannustaa siksi aihekohtaisten osioiden luomista, jotta unionin, eteläisen naapuruston kumppanivaltioiden ja Iranin kaltaisten tärkeimpien alueellisten toimijoiden välille voidaan ehdottaa yhteistyötä turvallisuuden, energian ja pakolaiskysymyksen hallinnan kaltaisten alueellisten haasteiden osalta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa alueen kaikkia valtioita ja erityisesti Saudi-Arabiaa ja Irania pidättymään vihamielisestä, konflikteja lietsovasta retoriikasta sekä vihamielisten aseellisten ryhmien, kuten Hizbollahin sotilaallisen siiven ja al-Nusran, toiminnasta ja tukemisesta alueella; ilmaisee huolensa lisääntyneestä militarisoitumisesta koko laajemmalla alueella ja tukee pyrkimyksiä lisätä aseiden valvontaa, aseistariisuntaa ja terrorismin torjuntaa tunnustaen samalla oikeutetut puolustukseen liittyvät huolenaiheet, kuitenkin niin, että pyritään edistämään kaikkien alueen maiden itsemääräämisoikeuden täysimääräistä kunnioittamista; on huolestunut Iranin ballistisia ohjuksia koskevien testien kehittymisestä, joka – vaikka sillä ei rikota yhteisen kattavan toimintasuunnitelman sitoumuksia – on ristiriidassa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2231 (2015) hengen kanssa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että EU:n ja Iranin poliittisessa vuoropuhelussa olisi kehotettava Irania ja muita alueen merkittävimpiä toimijoita toimimaan rakentavasti Irakin, Jemenin, Syyrian, Libanonin ja Afganistanin poliittisten kriisien ratkaisemisessa kansainvälisen oikeuden ja näiden maiden itsemääräämisoikeuden kunnioittamisen pohjalta; kehottaa omaksumaan EU:n diplomatiassa mallin, joka perustuu pikemminkin poliittisiin painopisteisiin kuin uskonnollisiin identiteetteihin sekä periaatteeseen, että kaikkien Lähi-idän maiden kansoille, myös Israelille ja Palestiinan kansalle, on varmistettava kunnioitus ja turvallisuus, jotta edistettäisiin entistä vakaamman ja tasapainoisemman Lähi-idän luomista; pitää EU:n ja Iranin välistä yhteistyötä terrorismin ja väkivaltaisen äärimielisyyden torjumisessa alueella tärkeänä osana poliittista vuoropuhelua; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että Lähi-idän, Pohjois-Afrikan ja Persianlahden alueen konflikteja ei voida ratkaista ilman kaikkien toimijoiden osallistumista; on siksi tyytyväinen, että Iran on mukana Syyrian rauhanneuvotteluissa osallistumalla kansainvälisen Syyrian tukiryhmän (ISSG) työhön; pitää kuitenkin valitettavana, että Iranin osallistuminen ei ole tähän mennessä johtanut tilanteen merkittävään paranemiseen, ja kehottaa Irania osaltaan helpottamaan entistä enemmän ainakin humanitaarisen avun toimittamista, jotta voidaan parantaa siviiliväestön suojelua hyökkäyksiltä, ja etsimään jatkuvasti pitkän aikavälin ratkaisua konfliktiin; toteaa tässä yhteydessä, että selviytyäkseen Assadin hallinto Syyriassa on joutunut turvautumaan entistä enemmän Iraniin ja kehottaa näin ollen Iranin viranomaisia käyttämään vaikutusvaltaansa siten, että Syyrian konflikti saadaan rauhanomaiseen päätökseen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on tyytyväinen siihen, että Iran on valmis tukemaan nykyisiä ponnisteluja vakauden luomiseksi Irakiin, kehottaa sitä toimimaan merkityksellisessä asemassa lahkojen välisen väkivallan lopettamiseksi ja kehottaa toteuttamaan lisätoimia kaikkien maassa toimivien puolisotilaallisten joukkojen saamiseksi Irakin hallituksen alaisuuteen, jotta kaikkien osapuolten edut otetaan huomioon; painottaa, että EU:lla ja Iranilla on vastassa yhteiset viholliset Isisin/Da’eshin, al-Qaidan, al-Nusran ja muiden niiden kaltaisten, YK:n turvallisuusneuvoston nimeämien terroristijärjestöjen muodossa, joiden inspiraation lähteenä on islamin vääristynyt äärimmäisyysoppi; panee tyytyväisenä merkille Iranin osallistumisen Isisin/Da’eshin vastaiseen taisteluun, myös sen varhaisessa vaiheessa antaman tuen kurdien aluehallitukselle Erbilissä, ja tunnustaa Iranin Irakissa toteuttamat päättäväiset toimet, joilla pysäytettiin Isisin/Da’eshin eteneminen ja saatiin takaisin jihadistiterroristien hallinnassa olleita alueita; on sitä vastoin huolestunut toistuvista tiedoista, joiden mukaan al-Qaidan jäseniä on vapautettu; panee merkille Iranin ja Australian sopimuksen tiedustelutietojen jakamisesta Isisin/Da’eshin vastaisessa taistelussa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että alueelliset vihamielisyydet ovat useissa alueen maissa esiintyvien konfliktien taustatekijöitä; on hyvin huolestunut lahkojen välisen väkivallan lisääntymisestä alueella ja korostaa tarvetta jatkuvaan ja kokonaisvaltaiseen EU:n diplomaattiseen osallistumiseen konfliktin taustalla olevaan dynamiikkaan pureutumiseksi tarjoamalla pitkäkestoista tukea etnisten ryhmien ja lahkojen välisen sovinnon saavuttamiseen; ilmaisee huolensa Iranin ja Saudi-Arabian entisestään pahenevasta taistelusta poliittisen ja uskonnollisen vaikutusvallan saavuttamiseksi ja varoittaa sen seurauksista konfliktin ratkaisuun sekä turvallisuuteen Lähi-idässä ja sen ulkopuolella; uskoo, että Iranin ja Saudi-Arabian lähentymispolitiikka ja niiden rakentava yhteistyö ovat olennaisen tärkeitä alueellisten jännitteiden laukaisemisessa ja voivat auttaa löytämään ratkaisuja aseellisiin konflikteihin Irakissa, Syyriassa ja Jemenissä sekä niistä seuraavin muuttovirtoihin ja tarjota keinoja paneutua aluetta sekä Euroopan unionia ja sen ulkopuolisia alueita uhkaavan terrorismin ja äärimielisyyden perimmäisiin syihin; vaatii EU:n aktiivista diplomatiaa Iranin ja Saudi-Arabian välisten jännitteiden lievittämiseksi, mukaan lukien luottamuksen rakentaminen, ”toisen raiteen” diplomatia ja konfliktien liennyttämiseen liittyvät toimenpiteet, joiden tavoitteena on Saudi-Arabian ja Iranin suhteiden palauttaminen ensimmäisenä askelena maiden välisten suhteiden normalisoimiseksi; kehottaa EU:ta toimimaan yhteistyössä Yhdysvaltojen ja Venäjän kanssa ja erityisesti tukemaan sellaisen uuden alueellisen turvallisuusinfrastruktuurin kehittämistä, jossa otetaan huomioon Iranin ja Saudi-Arabian uhkakuvat ja oikeutetut turvallisuushuolet ja joka antaa turvallisuustakeet sekä Iranille että Persianlahden yhteistyöneuvoston maille; korostaa, että yhteistyö Persianlahden merenkulun turvallisuusasioissa, mukaan luettuna merenkulun vapautta koskevan peruskirjan allekirjoittaminen, voisi olla ensimmäinen luottamusta lisäävä toimenpide alueellisen luottamuksen ja yhteistyön kehittämisessä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuomitsee jyrkästi Iranin hallinnon toistuvat kehotukset Israelin tuhoamiseen ja holokaustin kieltämistä koskevan linjan; |
| --- | --- |

39.

Sosioekonomiset kysymykset, oikeusvaltioperiaate, demokratia ja ihmisoikeudet

| 40. | katsoo, että Iranin vallankumouksellinen perintö ja sen valtiomuoto islamilaisena tasavaltana sekä Iranin ja EU:n poliittis-institutionaalisten järjestelmien merkittävät erot eivät saa olla esteenä avoimuudelle ja reilulle ja suoralle vuoropuhelulle ja sille, että löydetään yhteisymmärrys demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia koskevissa kysymyksissä; kehottaa Iranin islamilaista tasavaltaa laajentamaan poliittisen moniarvoisuuden mahdollisuuksia; painottaa, että Majlis on uudistus- ja Eurooppa-myönteinen, sekä katsoo samalla, että parlamenttivaalien ja asiantuntijoiden neuvoston vaalien tulokset helmikuussa 2016 kuvastavat Iranin kansan tahtoa ja tarjoavat mahdollisuuden olla enemmän yhteydessä Euroopan unioniin ja sen jäsenvaltioihin, minkä olisi johdettava rakentaviin suhteisiin, sekä mahdollisuuden sisäisiin taloudellisiin, poliittisiin ja sosiaalisiin uudistuksiin; kehottaa Irania sallimaan täysin vapaat ja rehelliset vaalit kansainvälisten normien mukaisesti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee merkille, että Iran on alkanut suuntautua ulospäin, koska se tarvitsee apua tyydyttääkseen kansalaistensa tarpeet ja pitääkseen nuoret ja hyvin koulutetut ihmiset maassa, mikä on tärkeää sen vakauden kannalta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | panee huolestuneena merkille, että Iranissa teloitetaan kuolemanrangaistuksen nojalla eniten ihmisiä maailmassa asukaslukuun suhteutettuna; korostaa, että kuolemanrangaistuksen poistaminen huumausainerikoksista vähentäisi jyrkästi teloitusten määrää; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että vastavalittu parlamentti saattaa harkita lainsäädäntöä, jolla poistettaisiin tietyt huumausainerikokset kuolemantuomiolla rangaistavien rikosten luettelosta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee merkille, että vuonna 2013 säädetyssä islamilaisessa rikoslaissa annetaan tuomareille suurempi harkintavalta ja että ratifioituaan YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen Iran kielsi lasten teloitukset ja salli muutoksenhaun ennen vuotta 2013 kuolemaan tuomituille nuorille rikoksentekijöille; kehottaa Irania varmistamaan, että tämä kielto pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön ja että kaikki asianomaiset rikoksentekijät ovat tietoisia oikeudestaan; vaatii Irania julistamaan kuolemantuomioiden täytäntöönpanokiellon; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa Irania lisäksi tekemään täysipainoista yhteistyötä kaikkien YK:n ihmisoikeusmekanismien kanssa ja pyrkimään tältä osin toimillaan siihen, että muun muassa yleismaailmallisen ihmisoikeustarkastelunyhteydessä esitettyjä suosituksia sovelletaan, sallimalla kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen vierailut tehtäviensä hoitamiseksi; toteaa, että tämä auttaa Iranin profiilin nostamista eurooppalaisessa yleisessä mielipiteessä; tuo esiin, että Iranin hallitus osallistuu yhä laajemmin YK:n erityismenettelyihin vuoropuhelun kautta; kehottaa Iranin hallitusta käsittelemään merkittäviä huolenaiheita, joita on nostettu esiin YK:n erityisraportoijan ja YK:n pääsihteerin raporteissa Iranin ihmisoikeustilanteesta, sekä ryhtymään toimiin YK:n yleiskokouksen päätöslauselmissa esitettyjen kehotusten johdosta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota tukemaan sellaisen ympäristön luomista, joka mahdollistaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden asianmukaisen ja riippumattoman toiminnan; korostaa, että EU:n ja Iranin välisten suhteiden yhteydessä on tärkeää pitää kiinni EU:n ihmisoikeuksia koskevista suuntaviivoista, myös ihmisoikeuksien puolustajia koskevista; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa Irania noudattamaan ja vaalimaan Iranin islamilaisen tasavallan perustuslain, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisia sitoumuksiaan ja täyttämään ne täysimääräisesti kunnioittamalla oikeutta sananvapauteen sekä verkossa että verkon ulkopuolella, mielipiteenvapauteen, yhdistymisvapauteen ja rauhanomaiseen kokoontumiseen ja ajatuksen-, omantunnon, uskonnon ja vakaumuksen vapauteen sekä turvaamalla lain nojalla ja käytännössä, että maan kansalaiset voivat nauttia yksilön, sosiaalisia ja poliittisia oikeuksia ilman sukupuoleen, kieleen, uskontoon, poliittiseen tai muuhun mielipiteeseen, kansalliseen, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, sukupuoleen, seksuaaliseen suuntautumiseen tai muuhun asemaan liittyvää syrjintää tai vainoa näissä oikeusvälineissä tarkoitetulla tavalla; toteaa, että tähän sisältyvät perusoikeus yhdenvertaisuuteen lain edessä ja oikeus yhtäläisiin mahdollisuuksiin saada koulutusta ja terveydenhuoltopalveluja samoin kuin yhtäläiset ammatilliset mahdollisuudet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pitää myönteisinä uuden rikosoikeudenkäyntilain mukaisesti tehtyjä uudistuksia mutta ilmaisee vakavan huolensa siitä, että laki ei takaa täysimääräisesti kansainvälisiä oikeudenmukaisen menettelyn vaatimuksia; kehottaa Irania käynnistämään vuonna 2014 hyväksytyn rikosoikeudenkäyntilain tarkistuksen varmistaakseen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien takeiden soveltamisen; kehottaa Irania tarkistamaan ja muuttamaan lakia varmistaakseen, että kidutuksen, pahoinpitelyn tai muunlaisten pakottamisen muotojen seurauksena annetut lausunnot jätetään sen ulkopuolelle rikosoikeudenkäynnissä käytettävänä todisteena ja että viranomaisten tietoon tulleet syytteet kidutuksesta ja muunlaisesta pahoinpitelystä tutkitaan automaattisesti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vaatii vapauttamaan kaikki poliittiset vangit; vaatii Irania vapauttamaan seuraavat vangitut EU:n kansalaiset, jotka on pidätetty tai tuomittu oikeusprosessilla, joka ei vastaa kansainvälisiä normeja: 58-vuotias Nazak Afshar, joka on ollut vangittuna maaliskuusta 2016 lähtien, 76-vuotias Kamal Foroughi, joka on ollut vangittuna toukokuusta 2011 lähtien, 65-vuotias Homa Hoodfar, joka on ollut vangittuna kesäkuusta 2016 lähtien, sekä 37-vuotias Nazanin Zaghari-Ratcliffe, joka on ollut vangittuna huhtikuusta 2016 lähtien; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toteaa, että Iranissa on monia erilaisia uskontoja ja vakaumuksia; panee merkille, että eräät uskonnolliset vähemmistöt ja niiden uskonnolliset perusvapaudet on muodollisesti tunnustettu Iranin islamilaisen tasavallan perustuslaissa; on kuitenkin huolestunut siitä, että uskonnollisista vähemmistöyhteisöistä vangittujen tai vakaumuksensa takia vangittujen henkilöiden määrä on kasvanut; kehottaa Iranin viranomaisia varmistamaan, että uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti ja suojellaan lain nojalla ja että uskonnonvapautta laajennetaan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee merkille iranilaisten naisten saavuttamat edistysaskeleet koulutuksen, tieteen ja tutkimuksen alalla, minkä osoittaa se, että valtaosa iranilaisten yliopistojen opiskelijoista on naisia; kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita ottamaan sukupuolten tasa-arvoon liittyvät kysymykset esiin kahdenvälissä keskusteluissa Iranin viranomaisten kanssa; kehottaa toteuttamaan sukupuolten täydellisen tasa-arvon toimenpiteillä, joilla poistetaan olemassa oleva naisiin kohdistuva oikeudellinen ja käytännön syrjintä ja varmistetaan naisten tasaveroinen osallistuminen työmarkkinoihin ja kaikkiin talous- ja kulttuurielämän sekä sosiaalisen ja poliittisen elämän muotoihin; pitää myönteisinä pyrkimyksiä esittää laki naisten suojelusta väkivaltaa vastaan ja toivoo, että vastavalittu parlamentti harkitsisi sellaisen lainsäädännön hyväksymistä, jolla naisiin kohdistuva väkivalta, myös perheväkivalta ja avioliitossa tapahtuva raiskaus, kriminalisoidaan kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

50.

| 51. | panee tyytyväisenä merkille presidentti Rohanin presidentinvaalikampanjan aikana antaman lupauksen kansalaisten oikeuksien peruskirjan esittämisestä ja lausunnot etnisten vähemmistöjen oikeuksien edistämisestä; katsoo, että peruskirjan olisi perustuttava Iranin ihmisoikeuksiin liittyviin kansainvälisiin velvoitteisiin ja että näitä velvoitteita olisi täysin noudatettava siinä; korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden noudattaminen on tärkeää suoriin ulkomaisiin investointeihin tarvittavan oikeusvarmuuden takaamiseksi mutta ennen kaikkea itse Iranin kansan etujen vuoksi; kehottaa oikeuslaitosta kunnioittamaan oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja oikeudenmukaista menettelyä sekä antamaan epäillyille mahdollisuuden asianajajaan; kehottaa EUH:ta ja komissiota tekemään yhteistyötä Iranin viranomaisten kanssa sellaisilla aloilla kuin oikeusalan uudistaminen ja vankilajärjestelmän uudistus, mukaan lukien vankilaolojen parantaminen, julkishallinnon vastuuvelvollisuus, oikeusvaltion, sananvapauden ja kansalaisten yleismaailmallisten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ja korruption torjunta; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Iranin hallitukselle ja parlamentille, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä Euroopan ulkosuhdehallinnolle. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 163.

(2)  EUVL C 332 E, 15.11.2013, s. 102.

(3)  EUVL C 153 E, 31.5.2013, s. 157.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0339.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0348.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/96

---

P8_TA(2016)0403

Korruption torjunta ja jatkotoimenpiteet CRIM-erityisvaliokunnan päätöslauselman johdosta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 korruption torjunnasta ja jatkotoimenpiteistä CRIM-erityisvaliokunnan päätöslauselman johdosta (2015/2110(INI))

(2018/C 215/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 ja 82–89 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 5, 6, 8, 17, 32, 38, 41 ja 47–50 sekä 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 ja 82–89 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 5, 6, 8, 17, 32, 38, 41 ja 47–50 sekä 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2015 annetut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät EU:n uudistetusta sisäisen turvallisuuden strategiasta 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2015 annetut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät EU:n uudistetusta sisäisen turvallisuuden strategiasta 2015–2020,

| — | ottaa huomioon 25. ja 26. kesäkuuta 2015 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät turvallisuusasioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. ja 26. kesäkuuta 2015 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät turvallisuusasioista,

| — | ottaa huomioon asiaa koskevat YK:n yleissopimukset, erityisesti kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaa koskevat YK:n yleissopimukset, erityisesti kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon lahjontaa koskevat Euroopan neuvoston rikos- ja siviilioikeudelliset yleissopimukset, jotka avattiin allekirjoitettaviksi 27. tammikuuta 1999 ja 4. marraskuuta 1999, sekä Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselmat (98) 7 ja (99) 5, jotka hyväksyttiin 5. toukokuuta 1998 ja 1. toukokuuta 1999 ja joilla perustettiin lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lahjontaa koskevat Euroopan neuvoston rikos- ja siviilioikeudelliset yleissopimukset, jotka avattiin allekirjoitettaviksi 27. tammikuuta 1999 ja 4. marraskuuta 1999, sekä Euroopan neuvoston ministerikomitean päätöslauselmat (98) 7 ja (99) 5, jotka hyväksyttiin 5. toukokuuta 1998 ja 1. toukokuuta 1999 ja joilla perustettiin lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO),

| — | ottaa huomioon väärinkäytösten paljastajien suojelusta 30. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen CM/Rec (2014) 7, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon väärinkäytösten paljastajien suojelusta 30. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen CM/Rec (2014) 7,

| — | ottaa huomioon kansainvälisissä liikesuhteissa tapahtuvan ulkomaisiin virkamiehiin kohdistuvan lahjonnan torjuntaa koskevan OECD:n yleissopimuksen, joka avattiin allekirjoitettavaksi 17. joulukuuta 1997 Pariisissa, siihen kuuluvat suositukset ja viimeiset maakohtaiset seurantakertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisissä liikesuhteissa tapahtuvan ulkomaisiin virkamiehiin kohdistuvan lahjonnan torjuntaa koskevan OECD:n yleissopimuksen, joka avattiin allekirjoitettavaksi 17. joulukuuta 1997 Pariisissa, siihen kuuluvat suositukset ja viimeiset maakohtaiset seurantakertomukset,

| — | ottaa huomioon tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS korvaamisesta 12. elokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/40/EU (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS korvaamisesta 12. elokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/40/EU (1),

| — | ottaa huomioon rikoksentekovälineiden ja rikoshyödyn jäädyttämisestä ja menetetyksi tuomitsemisesta Euroopan unionissa 3. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/42/EU (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksentekovälineiden ja rikoshyödyn jäädyttämisestä ja menetetyksi tuomitsemisesta Euroopan unionissa 3. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/42/EU (2),

| — | ottaa huomioon rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä 3. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/41/EU (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä 3. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/41/EU (3),

| — | ottaa huomioon euron ja muiden valuuttojen suojaamisesta rahanväärennykseltä rikosoikeuden keinoin ja neuvoston puitepäätöksen 2000/383/YOS korvaamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/62/EU (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon euron ja muiden valuuttojen suojaamisesta rahanväärennykseltä rikosoikeuden keinoin ja neuvoston puitepäätöksen 2000/383/YOS korvaamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/62/EU (4),

| — | ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (5),

| — | ottaa huomioon ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (6),

| — | ottaa huomioon varainsiirtojen mukana toimitettavista tiedoista ja asetuksen (EY) N:o 1781/2006 kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/847 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varainsiirtojen mukana toimitettavista tiedoista ja asetuksen (EY) N:o 1781/2006 kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/847 (7),

| — | ottaa huomioon poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja neuvoston päätöksen 2007/125/YOS kumoamisesta 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 513/2014 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja neuvoston päätöksen 2007/125/YOS kumoamisesta 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 513/2014 (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) perustamisesta ja neuvoston päätöksen 2005/681/YOS kumoamisesta ja korvaamisesta 25. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2219 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) perustamisesta ja neuvoston päätöksen 2005/681/YOS kumoamisesta ja korvaamisesta 25. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2219 (9),

| — | ottaa huomioon varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien jäsenvaltioiden toimistojen yhteistyöstä rikoksen tuottaman hyödyn tai muun rikokseen liittyvän omaisuuden jäljittämisessä ja tunnistamisessa 6. joulukuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/845/YOS (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien jäsenvaltioiden toimistojen yhteistyöstä rikoksen tuottaman hyödyn tai muun rikokseen liittyvän omaisuuden jäljittämisessä ja tunnistamisessa 6. joulukuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/845/YOS (10),

| — | ottaa huomioon asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 muuttamisesta Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoituksen osalta 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1142/2014 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 muuttamisesta Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoituksen osalta 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1142/2014 (11),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (12),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (13),

| — | ottaa huomioon eräiden syyttömyysolettamaan liittyvien näkökohtien ja läsnäoloa oikeudenkäynnissä koskevan oikeuden lujittamisesta rikosoikeudellisissa menettelyissä 9. maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/343 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eräiden syyttömyysolettamaan liittyvien näkökohtien ja läsnäoloa oikeudenkäynnissä koskevan oikeuden lujittamisesta rikosoikeudellisissa menettelyissä 9. maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/343 (14),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2012)0363),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (COM(2013)0534),

| — | ottaa huomioon asiassa C-105/14 (Taricco ja muut) annetun unionin tuomioistuimen ratkaisun (15), jonka mukaan käsite ”petos” sellaisena kuin se määritellään Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen 1 artiklassa kattaa myös alv-tulot; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiassa C-105/14 (Taricco ja muut) annetun unionin tuomioistuimen ratkaisun (15), jonka mukaan käsite ”petos” sellaisena kuin se määritellään Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen 1 artiklassa kattaa myös alv-tulot;

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan syyttäjänviraston perustamisesta (16),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi terrorismin torjumisesta sekä terrorismin torjumisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta (COM(2015)0625), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi terrorismin torjumisesta sekä terrorismin torjumisesta tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta (COM(2015)0625),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (17),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2014 annetun komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille – EU:n korruptiontorjuntakertomus (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2014 annetun komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille – EU:n korruptiontorjuntakertomus (COM(2014)0038),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan turvallisuusagendasta (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan turvallisuusagendasta (COM(2015)0185),

| — | ottaa huomioon Europolin maaliskuussa 2013 tekemän uhkakuva-arvion vakavasta ja järjestäytyneestä rikollisuudesta (SOCTA) ja 30. syyskuuta 2015 tehdyn internetiä hyödyntävää järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan uhkakuva-arvion (IOCTA), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin maaliskuussa 2013 tekemän uhkakuva-arvion vakavasta ja järjestäytyneestä rikollisuudesta (SOCTA) ja 30. syyskuuta 2015 tehdyn internetiä hyödyntävää järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan uhkakuva-arvion (IOCTA),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta (18),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman järjestäytyneestä rikollisuudesta, korruptiosta ja rahanpesusta: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (lopullinen mietintö) (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman järjestäytyneestä rikollisuudesta, korruptiosta ja rahanpesusta: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (lopullinen mietintö) (19),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun laatiman tutkimuksen siitä, kuinka paljon maksaisi, jos EU ei toimisi järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun laatiman tutkimuksen siitä, kuinka paljon maksaisi, jos EU ei toimisi järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan lausunnot (A8-0284/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan lausunnot (A8-0284/2016),

| A. | toteaa, että järjestäytynyt rikollisuus on maailmanlaajuinen uhka ja että se vaatii siksi EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhteisiä ja koordinoituja toimia; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että järjestäytynyt rikollisuus on maailmanlaajuinen uhka ja että se vaatii siksi EU:n ja sen jäsenvaltioiden yhteisiä ja koordinoituja toimia;

| B. | toteaa, että vieläkään ei ymmärretä täysin rikollisjärjestöihin kuulumiseen liittyvää monimutkaista ilmiötä ja vaaraa, että ne soluttautuvat jäsenvaltioiden sosiaaliseen, taloudelliseen, liiketoiminnalliseen, poliittiseen ja institutionaaliseen rakenteeseen; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että vieläkään ei ymmärretä täysin rikollisjärjestöihin kuulumiseen liittyvää monimutkaista ilmiötä ja vaaraa, että ne soluttautuvat jäsenvaltioiden sosiaaliseen, taloudelliseen, liiketoiminnalliseen, poliittiseen ja institutionaaliseen rakenteeseen;

| C. | katsoo, että järjestäytyneillä rikollisryhmillä on taipumus ja merkittävä mahdollisuus monipuolistaa toimintaansa sopeutumalla eri alueellisiin, taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin ympäristöihin ja hyödyntämällä niiden heikkouksia ja haavoittuvuutta, toimimalla samanaikaisesti eri markkinoilla ja käyttämällä hyväkseen yksittäisten jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erilaisia säännöksiä oman toimintansa edistämiseksi ja voittojensa maksimoimiseksi; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että järjestäytyneillä rikollisryhmillä on taipumus ja merkittävä mahdollisuus monipuolistaa toimintaansa sopeutumalla eri alueellisiin, taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin ympäristöihin ja hyödyntämällä niiden heikkouksia ja haavoittuvuutta, toimimalla samanaikaisesti eri markkinoilla ja käyttämällä hyväkseen yksittäisten jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erilaisia säännöksiä oman toimintansa edistämiseksi ja voittojensa maksimoimiseksi;

| D. | ottaa huomioon, että rikollisjärjestöt ovat muokanneet omia toimintatapojaan käyttämällä hyväksi ammattihenkilöitä, pankkeja, virkamiehiä ja poliitikkoja, jotka tukevat niiden toimintaa eri tasoilla olematta kuitenkaan rikollisjärjestöjen jäseniä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että rikollisjärjestöt ovat muokanneet omia toimintatapojaan käyttämällä hyväksi ammattihenkilöitä, pankkeja, virkamiehiä ja poliitikkoja, jotka tukevat niiden toimintaa eri tasoilla olematta kuitenkaan rikollisjärjestöjen jäseniä;

| E. | toteaa, että rikollisjärjestöt ovat osoittaneet huomattavaa mukautumiskykyä muun muassa käyttäessään uuden teknologian tarjoamia hyötyjä omaksi edukseen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että rikollisjärjestöt ovat osoittaneet huomattavaa mukautumiskykyä muun muassa käyttäessään uuden teknologian tarjoamia hyötyjä omaksi edukseen;

| F. | toteaa, että pelkkään järjestöön kuulumiseen perustuvan pelotevoiman vaarallinen luonne ei ole prioriteetti niin sanottujen kohderikosten (rikokset, joiden tekemistä varten järjestö on olemassa) torjumiseen nähden, ja katsoo, että unionin tasolle on jäänyt lainsäädännöllinen ja toiminnallinen tyhjiö, joka helpottaa järjestäytyneiden rikollisryhmien kansainvälistä toimintaa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että pelkkään järjestöön kuulumiseen perustuvan pelotevoiman vaarallinen luonne ei ole prioriteetti niin sanottujen kohderikosten (rikokset, joiden tekemistä varten järjestö on olemassa) torjumiseen nähden, ja katsoo, että unionin tasolle on jäänyt lainsäädännöllinen ja toiminnallinen tyhjiö, joka helpottaa järjestäytyneiden rikollisryhmien kansainvälistä toimintaa;

| G. | toteaa, että rikollisjärjestöille tyypillisten väkivallan muotojen yleiselle järjestykselle ja yhteiskunnan turvallisuudelle aiheuttamien vaarojen lisäksi järjestäytynyt rikollisuus aiheuttaa aivan yhtä vakavia ongelmia, kun nämä järjestöt soluttautuvat lailliseen talouteen ja lahjovat virkamiehiä ja pääsevät siten toimielinten ja julkishallinnon sisälle; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että rikollisjärjestöille tyypillisten väkivallan muotojen yleiselle järjestykselle ja yhteiskunnan turvallisuudelle aiheuttamien vaarojen lisäksi järjestäytynyt rikollisuus aiheuttaa aivan yhtä vakavia ongelmia, kun nämä järjestöt soluttautuvat lailliseen talouteen ja lahjovat virkamiehiä ja pääsevät siten toimielinten ja julkishallinnon sisälle;

| H. | ottaa huomioon, että rikollisjärjestöjen tekemistä rikoksista peräisin olevia laittomia tuloja kierrätetään laajasti Euroopan laillisessa taloudessa; ottaa huomioon, että kun nämä sijoitetaan uudelleen lailliseen talouteen, elinkeinonharjoittamisen vapaudelle ja kilpailuvapaudelle aiheutetaan vakavien vääristymien vuoksi merkittävää uhkaa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että rikollisjärjestöjen tekemistä rikoksista peräisin olevia laittomia tuloja kierrätetään laajasti Euroopan laillisessa taloudessa; ottaa huomioon, että kun nämä sijoitetaan uudelleen lailliseen talouteen, elinkeinonharjoittamisen vapaudelle ja kilpailuvapaudelle aiheutetaan vakavien vääristymien vuoksi merkittävää uhkaa;

| I. | ottaa huomioon, että rikollisryhmät soluttautuvat politiikkaan ja hallintoon saadakseen valtion taloudellisia resursseja ja että ne vaikuttavat sen toimintaan poliitikkojen, virkamiesten ja yrittäjien ummistaessa silmänsä; ottaa huomioon, että poliittista ja hallinnollista koneistoa painostetaan erityisesti julkisten hankintojen ja urakoiden sekä julkisen rahoituksen, romun ja jätteen hävittämisen sekä kaikenlaisten tavaroiden hankintoja ja palveluiden tarjontaa koskevien suorien sopimuksien aloilla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että rikollisryhmät soluttautuvat politiikkaan ja hallintoon saadakseen valtion taloudellisia resursseja ja että ne vaikuttavat sen toimintaan poliitikkojen, virkamiesten ja yrittäjien ummistaessa silmänsä; ottaa huomioon, että poliittista ja hallinnollista koneistoa painostetaan erityisesti julkisten hankintojen ja urakoiden sekä julkisen rahoituksen, romun ja jätteen hävittämisen sekä kaikenlaisten tavaroiden hankintoja ja palveluiden tarjontaa koskevien suorien sopimuksien aloilla;

| J. | ottaa huomioon, että järjestäytynyt rikollisuus tavoittelee ensisijaisesti voittoa; katsoo, että lainvalvontaelimillä on sen vuoksi oltava valmiudet puuttua järjestäytyneen rikollisuuden rahoitukseen, joka on usein kytköksissä korruptioon, petoksiin, väärentämiseen ja salakuljetukseen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että järjestäytynyt rikollisuus tavoittelee ensisijaisesti voittoa; katsoo, että lainvalvontaelimillä on sen vuoksi oltava valmiudet puuttua järjestäytyneen rikollisuuden rahoitukseen, joka on usein kytköksissä korruptioon, petoksiin, väärentämiseen ja salakuljetukseen;

| K. | ottaa huomioon, että väärinkäytösten paljastajilla on keskeinen rooli korruption torjunnassa, koska he voivat paljastaa petoksia, jotka muutoin pidetään salassa; katsoo, että väärinkäytösten paljastamista pidetään yhtenä tehokkaimmista tavoista pysäyttää ja estää väärinkäytös tai paljastaa se, jos se on jo tehty; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että väärinkäytösten paljastajilla on keskeinen rooli korruption torjunnassa, koska he voivat paljastaa petoksia, jotka muutoin pidetään salassa; katsoo, että väärinkäytösten paljastamista pidetään yhtenä tehokkaimmista tavoista pysäyttää ja estää väärinkäytös tai paljastaa se, jos se on jo tehty;

| L. | katsoo, ettei mitään EU:n lainsäädäntöä pitäisi tulkita siten, että väärinkäytösten paljastamista rajoitetaan; |
| --- | --- |

L.

katsoo, ettei mitään EU:n lainsäädäntöä pitäisi tulkita siten, että väärinkäytösten paljastamista rajoitetaan;

| M. | ottaa huomioon, että järjestäytynyt rikollisuus, korruptio ja rahanpesu aiheuttavat vakavia uhkia EU:n taloudelle, kun jäsenvaltioiden ja koko EU:n verotulot vähenevät merkittävästi, sekä EU:n rahoitusta saavien julkisten hankkeiden vastuuvelvollisuudelle, kun rikollisjärjestöt toimivat eri aloilla, joista monet ovat viranomaisten valvonnassa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että järjestäytynyt rikollisuus, korruptio ja rahanpesu aiheuttavat vakavia uhkia EU:n taloudelle, kun jäsenvaltioiden ja koko EU:n verotulot vähenevät merkittävästi, sekä EU:n rahoitusta saavien julkisten hankkeiden vastuuvelvollisuudelle, kun rikollisjärjestöt toimivat eri aloilla, joista monet ovat viranomaisten valvonnassa;

| N. | ottaa huomioon, että vuonna 2014 ilmoitettiin 1 649 unionin talousarvioon kohdistuvana petoksena pidettävää sekä menoihin että tuloihin liittyvää säännönvastaisuutta, joiden arvo oli yhteensä noin 538,2 miljoonaa euroa; ottaa kuitenkin huomioon, että ei ole olemassa mitään virallista tietoa siitä, miten suuri prosenttiosuus johtuu järjestäytyneestä rikollisuudesta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vuonna 2014 ilmoitettiin 1 649 unionin talousarvioon kohdistuvana petoksena pidettävää sekä menoihin että tuloihin liittyvää säännönvastaisuutta, joiden arvo oli yhteensä noin 538,2 miljoonaa euroa; ottaa kuitenkin huomioon, että ei ole olemassa mitään virallista tietoa siitä, miten suuri prosenttiosuus johtuu järjestäytyneestä rikollisuudesta;

Johdanto

| 1. | muistuttaa järjestäytyneestä rikollisuudesta, korruptiosta ja rahanpesusta 23. lokakuuta 2013 antamaansa päätöslauselmaan sisältyneistä huomautuksista ja suosituksista; muistuttaa erityisesti kehotuksestaan hyväksyä järjestäytyneen rikollisuuden, korruption ja rahanpesun torjumista koskeva Euroopan laajuinen toimintasuunnitelma, jolle olisi osoitettava riittävästi rahoitusta ja pätevää henkilöstöä, jotta sillä olisi vaikutusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tyytyväinen Alankomaiden, Slovakian ja Maltan puheenjohtajuuskausia koskevaan neuvoston 18 kuukauden ohjelmaan, jossa asialistan kärjessä on kattava ja yhdennetty lähestymistapa järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan; huomauttaa, että petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan on oltava yksi unionin toimielinten toimintaa koskevista poliittisista prioriteeteista ja että siksi jäsenvaltioiden välinen poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö on keskeistä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että huomio on keskitettävä tämänhetkisessä tilanteessa erityisiin ensisijaisiin toiminta-aloihin; |
| --- | --- |

3.

Voimassa olevien sääntöjen asianmukainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanon seuranta ja tehokkuuden arviointi

| 4. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden olisi saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään nykyiset EU:n ja kansainvälisen tason välineet järjestäytyneen rikollisuuden, korruption ja rahanpesun torjumisen alalla ja sovellettava niitä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää komissiota päättämään mahdollisimman pian näiden välineiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevien toimenpiteiden arvioinnin, ilmoittamaan parlamentille täysimääräisesti sen tuloksista ja tarvittaessa käynnistämään rikkomismenettelyjä; pyytää komissiota erityisesti esittämään arviointikertomuksen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta annetun neuvoston puitepäätöksen 2008/841/YOS ja ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää jäsenvaltioita saattamaan oikeaoppisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin, joka on erittäin tärkeä väline poliisi- ja oikeusyhteistyön vahvistamiseksi Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita saattamaan neljännen rahanpesun vastaisen direktiivin nopeasti osaksi kansallista lainsäädäntöään; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EU:ta liittymään GRECOn jäseneksi; pyytää EU:ta osallistumaan avoimen hallinnon kumppanuuteen, täyttämään YK:n korruption vastaisen yleissopimuksen mukaiset raportointivelvollisuutensa, sillä EU on sen yksi sopijapuoli, sekä tukemaan YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavaa järjestöä (UNODC) sen antaessa teknistä tukea edellä mainitun yleissopimuksen mukaisesti; kehottaa komissiota esittämään parlamentille mahdollisimman pian tilannekatsauksen valmisteluista EU:n liittymiseksi GRECOn jäseneksi sekä esittämään siinä myös selvityksen oikeudellisista haasteista ja niiden mahdollisista ratkaisukeinoista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana, ettei komissio ole vielä julkistanut toista korruptiontorjuntakertomustaan, jonka sen oli määrä julkaista vuoden 2016 alussa; kehottaa komissiota esittämään kertomuksen mahdollisimman pian; muistuttaa, että korruptiontorjuntakertomuksissa ei pitäisi rajoittua jäsenvaltioiden tilanteiden kuvaamiseen vaan niihin olisi sisällytettävä myös Euroopan unionin toimielimiä käsittelevä osio; kehottaakin komissiota etsimään sopivan tavan valvoa korruptiota EU:n toimielimissä, virastoissa ja elimissä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta yhdistää unionin tason eri valvontamekanismit, mukaan lukien yhteistyö- ja seurantamekanismi, EU:n korruptiontorjuntakertomus sekä EU:n oikeusalan tulostaulu, osaksi laajempia oikeusvaltion seurannan puitteita, joita voitaisiin soveltaa kuhunkin 28 jäsenvaltioon sekä EU:n toimielimiin, virastoihin ja elimiin; katsoo tässä yhteydessä, että EU:n toimielinten on näytettävä esimerkkiä mahdollisimman korkean läpinäkyvyyden tason edistämisessä ja varmistettava, että rikoksentekijöitä varten on varoittavia ja tehokkaita seuraamuksia; kehottaa komissiota sääntelemään edunvalvontaa ja määräämään seuraamuksia eturistiriitatapauksissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että järjestäytyneen rikollisuuden tehokas ennaltaehkäisy ja torjunta edellyttävät monialaista lähestymistapaa; korostaa tässä yhteydessä Euroopan unionin rikoksentorjuntaverkoston asemaa ja sitä, että verkostoa on tuettava taloudellisesti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota käynnistämään tutkimuksen kansallisesta lainsäädännöstä, jolla on parhaiten torjuttu järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota, jotta kehitetään tehokas ja ajantasainen eurooppalainen lainsäädäntö; kehottaa komissiota laatimaan tutkimuksen tutkinnallisista menetelmistä, joita jäsenvaltioissa käytetään torjumaan järjestäytynyttä rikollisuutta, sekä kiinnittämään siinä erityistä huomiota tele- ja salakuuntelun, etsintämenettelyiden, siirretyn pidättämisen, siirretyn takavarikoinnin, peitetoiminnan, valvotun kuljetuksen ja valvotun läpilaskun kaltaisten keinojen käyttöön; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyytää jäsenvaltioita panostamaan enemmän laillisuuden kulttuuriin etenkin kun otetaan huomioon, että ensimmäinen ja tehokkain ennaltaehkäisykeino on unionin kansalaisten uusien sukupolvien kouluttaminen etenkin edistämällä erityisaloitteita kouluissa; |
| --- | --- |

13.

Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnan prioriteetit ja operatiivinen rakenne

| 14. | katsoo, että järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan EU:n tämänhetkisessä poliittisessa syklissä olisi keskityttävä rikollisjärjestöön kuulumisen torjumiseen sen sijaan, että torjutaan vain näiden järjestöjen tekemiä rikoksia; katsoo tarpeelliseksi, että rikollisjärjestön jäsenyyttä pidetään rangaistavana riippumatta siitä, suoritetaanko rikos; muistuttaa, että kyseisen poliittisen syklin prioriteetteihin olisi kuuluttava myös rahanpesun, korruption sekä ihmiskaupan torjunta aidon eurooppalaisen korruptiontorjuntastrategian puitteissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pyytää, että prioriteetit määritellään suhteessa EU:n rikostenehkäisy-, talous-, sosiaali-, työllisyys- ja koulutuspolitiikkaan ja varmistetaan Euroopan parlamentin täysipainoinen osallistuminen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pyytää perustamaan Europoliin erikoisyksikön torjumaan järjestäytyneen rikollisuuden ryhmiä, jotka toimivat yhtä aikaa eri aloilla; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön tämänhetkisessä institutionaalisessa kehyksessä varmoja ja tehokkaita mekanismeja, joilla varmistetaan, että järjestäytynyttä rikollisuutta koskeva tutkintatyö koordinoidaan asianmukaisesti ja että jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten keskinäistä luottamusta edistetään; |
| --- | --- |

16.

Vahvempi oikeudellinen kehys

| 17. | kehottaa komissiota ehdottamaan nykyisten säännöksien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanoa koskevan arvioinnin perusteella lainsäädäntötoimia, jotta poistetaan mahdolliset puutteet järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjumisessa ja jotta voidaan parantaa rajat ylittävää oikeudellista yhteistyötä; kehottaa komissiota erityisesti






  a) | tarkistamaan nykyistä lainsäädäntöä tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten käyttöön ottamiseksi ja yhteisten määritelmien antamiseksi rikoksista, mukaan lukien jäsenyys rikollisjärjestössä, joka voidaan kuvailla rakenteeltaan jäsentyneeksi ryhmäksi, joka on ollut olemassa jonkin aikaa ja joka koostuu useammasta kuin kahdesta henkilöstä, jotka toimivat yhdessä saadakseen laittomin keinoin suoraan tai välillisesti mitä tahansa rahallista ja/tai aineellista hyötyä ja aiheuttavat siten vakavan vaaran Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

tarkistamaan nykyistä lainsäädäntöä tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten käyttöön ottamiseksi ja yhteisten määritelmien antamiseksi rikoksista, mukaan lukien jäsenyys rikollisjärjestössä, joka voidaan kuvailla rakenteeltaan jäsentyneeksi ryhmäksi, joka on ollut olemassa jonkin aikaa ja joka koostuu useammasta kuin kahdesta henkilöstä, jotka toimivat yhdessä saadakseen laittomin keinoin suoraan tai välillisesti mitä tahansa rahallista ja/tai aineellista hyötyä ja aiheuttavat siten vakavan vaaran Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle;

| b) | antamaan tarkistetun ympäristörikosten torjuntaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jotta voidaan vahvistaa laittoman jätteenpolton rikosoikeudellisia seuraamuksia ja jotta uusien pilaavien aineiden laitonta hävittämistä voidaan pitää rikoksena, josta määrätään rikosoikeudellisia seuraamuksia samalla tavalla kuin direktiivissä 2008/99/EY on säädetty; |
| --- | --- |

b)

antamaan tarkistetun ympäristörikosten torjuntaa koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jotta voidaan vahvistaa laittoman jätteenpolton rikosoikeudellisia seuraamuksia ja jotta uusien pilaavien aineiden laitonta hävittämistä voidaan pitää rikoksena, josta määrätään rikosoikeudellisia seuraamuksia samalla tavalla kuin direktiivissä 2008/99/EY on säädetty;

| 18. | pyytää komissiota laatimaan rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevat vähimmäissäännöt; pyytää erityisesti:






  a) | mahdollistamaan virkamiehen, petosrikoksen ja korruptiorikoksen yleisten määritelmien horisontaalisen soveltamisen; palauttaa mieliin, että kyseisten termien määritelmiä käsiteltiin PIF-direktiiviä koskevien neuvotteluiden yhteydessä, mutta ainoastaan kyseistä direktiiviä varten; toteaa, että kyseiset neuvottelut eivät tällä hetkellä etene neuvostossa ja vaatii, että niitä jatketaan mahdollisimman pian; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

mahdollistamaan virkamiehen, petosrikoksen ja korruptiorikoksen yleisten määritelmien horisontaalisen soveltamisen; palauttaa mieliin, että kyseisten termien määritelmiä käsiteltiin PIF-direktiiviä koskevien neuvotteluiden yhteydessä, mutta ainoastaan kyseistä direktiiviä varten; toteaa, että kyseiset neuvottelut eivät tällä hetkellä etene neuvostossa ja vaatii, että niitä jatketaan mahdollisimman pian;

| b) | antamaan uuden lainsäädäntöehdotuksen tietyntyyppisestä rikollisjärjestöstä, jonka jäsenet käyttävät hyväkseen järjestön pelotevoimaa ja siitä johtuvaa alistumista ja vaitioloa tehdäkseen rikoksia, hallitakseen tai saadakseen välittömään tai välilliseen määräysvaltaan liiketoimintoja, toimilupia, lupia, julkisia hankintoja tai palveluja koskevia sopimuksia tai saadakseen itselle tai muille laitonta hyötyä tai etua; |
| --- | --- |

b)

antamaan uuden lainsäädäntöehdotuksen tietyntyyppisestä rikollisjärjestöstä, jonka jäsenet käyttävät hyväkseen järjestön pelotevoimaa ja siitä johtuvaa alistumista ja vaitioloa tehdäkseen rikoksia, hallitakseen tai saadakseen välittömään tai välilliseen määräysvaltaan liiketoimintoja, toimilupia, lupia, julkisia hankintoja tai palveluja koskevia sopimuksia tai saadakseen itselle tai muille laitonta hyötyä tai etua;

| c) | antamaan lainsäädäntöehdotuksen erityisen eurooppalaisen ohjelman luomiseksi, jotta voidaan suojella todistajia ja oikeusviranomaisten kanssa yhteistyössä toimivia, rikollisjärjestöjä ja edellä b kohdassa tarkoitettuja järjestöjä paljastavia henkilöitä; |
| --- | --- |

c)

antamaan lainsäädäntöehdotuksen erityisen eurooppalaisen ohjelman luomiseksi, jotta voidaan suojella todistajia ja oikeusviranomaisten kanssa yhteistyössä toimivia, rikollisjärjestöjä ja edellä b kohdassa tarkoitettuja järjestöjä paljastavia henkilöitä;

| d) | antamaan lainsäädäntöehdotuksen, jossa määritetään ja otetaan käyttöön yhteiset säännöt väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi; kehottaa antamaan tällaisen ehdotuksen ennen vuoden 2017 loppua; |
| --- | --- |

d)

antamaan lainsäädäntöehdotuksen, jossa määritetään ja otetaan käyttöön yhteiset säännöt väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi; kehottaa antamaan tällaisen ehdotuksen ennen vuoden 2017 loppua;

| e) | käynnistämään muita lainsäädäntöaloitteita epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä muun muassa esitutkintavankeuden aikana, jotta voidaan varmistaa oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, joka on Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja unionin perusoikeuskirjassa tunnustettu oikeus; |
| --- | --- |

e)

käynnistämään muita lainsäädäntöaloitteita epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä muun muassa esitutkintavankeuden aikana, jotta voidaan varmistaa oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, joka on Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja unionin perusoikeuskirjassa tunnustettu oikeus;

| f) | antamaan erityistä lainsäädäntöä, jolla torjutaan radioaktiivisten aineiden ja vaarallisten jätteiden vientiä sekä eläin- ja kasvilajien laitonta kauppaa ottaen huomioon, että ympäristönsuojeluyhdistysten ja kansalaisjärjestöjen mukaan metsiin ja luonnonvaraisiin kasveihin ja eläimiin liittyvät rikokset sekä radioaktiivisten aineiden ja vaarallisten jätteiden laiton kauppa ja vienti kolmansiin maihin ovat tiiviisti sidoksissa järjestäytyneen rikollisuuden rahoittamiseen; |
| --- | --- |

f)

antamaan erityistä lainsäädäntöä, jolla torjutaan radioaktiivisten aineiden ja vaarallisten jätteiden vientiä sekä eläin- ja kasvilajien laitonta kauppaa ottaen huomioon, että ympäristönsuojeluyhdistysten ja kansalaisjärjestöjen mukaan metsiin ja luonnonvaraisiin kasveihin ja eläimiin liittyvät rikokset sekä radioaktiivisten aineiden ja vaarallisten jätteiden laiton kauppa ja vienti kolmansiin maihin ovat tiiviisti sidoksissa järjestäytyneen rikollisuuden rahoittamiseen;

Tehokkaampi poliisi- ja oikeusyhteistyö EU:n tasolla

| 19. | toteaa, että järjestäytynyt rikollisuus, korruptio ja rahanpesu ovat tavallisesti rajatylittäviä ilmiöitä, joiden torjumiseen tarvitaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välistä ja kansallisten viranomaisten ja EU:n asiaankuuluvien virastojen välistä tiivistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että kansallisten viranomaisten välillä suoritettavan tietojen vaihtamisen kautta tapahtuva poliisi- ja oikeusyhteistyö on erittäin tärkeää korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden tehokasta torjuntaa varten; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota käynnistämään konkreettisia toimenpiteitä, joilla voidaan parantaa eurooppalaista yhteistyötä järjestäytyneen rikollisuuden, korruption ja rahanpesun torjunnan alalla sekä tehostaa valistusta näistä ilmiöistä aiheutuvista inhimillisistä, sosiaalisista ja taloudellisista menetyksistä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää valitettavana, että rajat ylittävässä poliisi- ja oikeusyhteistyössä menettelyt ovat usein liian pitkiä ja byrokraattisia, mikä heikentää yhteistyön tehokkuutta ja haittaa järjestäytyneen rikollisuuden, korruption ja rahanpesun torjunnan vaikuttavuutta EU:n tasolla; pyytää jäsenvaltioita vahvistamaan, tehostamaan ja lisäämään rajat ylittävää poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä sekä jäsenvaltioiden välistä ja Europolin ja Eurojustin kautta tapahtuvaa tiedonvaihtoa ja varmistamaan asianmukaisen koulutuksen ja teknisen tuen myös CEPOLin ja Euroopan juridisen koulutusverkoston avulla, edistämään todisteiden vastavuoroista hyväksyttävyyttä jäsenvaltioiden välillä sekä varmistamaan, että yhteisiä tutkintaryhmiä käytetään enemmän; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan järjestelmällisesti kaikki tarpeellisina ja aiheellisina pidetyt, järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvästä rikoksesta tuomittuja henkilöitä koskevat tiedot olemassa oleviin unionin tietokantoihin ja hyödyntämään ja vaihtamaan niitä sekä pyytämään EU:n erillisvirastoja Europolia ja Eurojustia helpottamaan tätä tietojenvaihtoa; kehottaa tässä yhteydessä virtaviivaistamaan infrastruktuuria viestinnän suojauksen takaamiseksi sekä käyttämään kaikkia olemassa olevia Europolin välineitä tehokkaasti Euroopan tietosuojalainsäädäntöä täysimääräisesti noudattaen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että on kiireellisesti luotava tehokkaampi EU:n oikeusviranomaisten viestintä- ja tiedonvaihtojärjestelmä, joka korvaa tarvittaessa perinteiset välineet keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa; pyytää komissiota arvioimaan tämän alan lainsäädäntötarvetta ja luomaan asianmukaisen EU:n järjestelmän EU:n oikeusviranomaisten väliseen tietojenvaihtoon; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan järjestelmällisesti kaikkia välttämättömiksi ja asiaankuuluviksi katsottuja matkustajarekisteritietoja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvistä henkilöistä; |
| --- | --- |

25.

Rikollisjärjestöjen omaisuuden takavarikointi ja sen sosiaalinen uudelleenkäyttö

| 26. | katsoo, että rikollisjärjestöjen omaisuuden takavarikointia koskevalla EU:n yhteisellä menettelyllä ehkäistäisiin rikollista toimintaa; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan nopeasti osaksi kansallista lainsäädäntöään rikoksella saadun omaisuuden menetetyksi tuomitsemisesta annettu direktiivi 2014/42/EU; kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian lainsäädäntöehdotuksen, jolla varmistetaan sellaisten takavarikkoja ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten vastavuoroinen tunnustaminen, jotka liittyvät kansallisiin varojen suojaustoimiin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan EU:n toimia, jotka koskevat:






  a) | rikoshyödyn jäljittämistä, jäädyttämistä ja takavarikointia muun muassa kriminalisoimalla varojen tai omaisuuden siirtämisen muille niiden jäädyttämisen tai menetetyksi tuomitsemisen kiertämiseksi sekä tällaisen omaisuuden ja tällaisten varojen käyttöoikeuden hyväksymisen, tai mahdollistamalla takavarikoimisen myös vaikka lopullista tuomiota ei olekaan langetettu; |
| --- | --- | --- |

27.

a)

rikoshyödyn jäljittämistä, jäädyttämistä ja takavarikointia muun muassa kriminalisoimalla varojen tai omaisuuden siirtämisen muille niiden jäädyttämisen tai menetetyksi tuomitsemisen kiertämiseksi sekä tällaisen omaisuuden ja tällaisten varojen käyttöoikeuden hyväksymisen, tai mahdollistamalla takavarikoimisen myös vaikka lopullista tuomiota ei olekaan langetettu;

| b) | jäädytetyn ja takavarikoidun omaisuuden hallinnoinnin ja sosiaalisen uudelleenkäytön edistämistä ja sen edistämistä, että kyseistä omaisuutta käytetään korvausten suorittamiseen uhrien perheille sekä koronkiskonnasta ja laittomasta liiketoiminnasta kärsineille yritysten omistajille; |
| --- | --- |

b)

jäädytetyn ja takavarikoidun omaisuuden hallinnoinnin ja sosiaalisen uudelleenkäytön edistämistä ja sen edistämistä, että kyseistä omaisuutta käytetään korvausten suorittamiseen uhrien perheille sekä koronkiskonnasta ja laittomasta liiketoiminnasta kärsineille yritysten omistajille;

| c) | hallinto-, poliisi- ja oikeudellisen yhteistyön kehittämistä rikollisten varojen jäljittämiseksi ja niiden takavarikoimiseksi kaikkialla unionissa sekä kansallisten varallisuuden takaisinhankinnasta vastaavien toimistojen (joille olisi myönnettävä asianmukaiset resurssit) parantamista; |
| --- | --- |

c)

hallinto-, poliisi- ja oikeudellisen yhteistyön kehittämistä rikollisten varojen jäljittämiseksi ja niiden takavarikoimiseksi kaikkialla unionissa sekä kansallisten varallisuuden takaisinhankinnasta vastaavien toimistojen (joille olisi myönnettävä asianmukaiset resurssit) parantamista;

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tällä alalla yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen jakamista olemassa olevilla tapaamisfoorumeilla, muiden muassa petostentorjunnan koordinoinnin neuvoa-antavassa komiteassa (COCOLAF); |
| --- | --- |

28.

Toimet, joilla estetään järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption soluttautumista lailliseen talouteen

| 29. | muistuttaa, että korruptio helpottaa järjestäytyneen rikollisuuden mahdollisuuksia soluttautua lailliseen talouteen varsinkin julkisten hankintojen tarjouskilpailujen ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kautta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pyytää ottamaan käyttöön koko EU:ssa kokonaisvaltaisen sähköisten hankintamenettelyjen järjestelmän, jotta voidaan vähentää korruption riskiä julkisissa hankinnoissa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pyytää jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä ottamaan käyttöön julkisten hankintojen seurantavälineitä, laatimaan mustia listoja yrityksistä, joilla on toteen näytettyjä kytköksiä järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja/tai jotka ovat osallistuneet korruptiokäytäntöihin, sekä katkaisemaan tällaisilta yrityksiltä kaikki taloudelliset suhteet julkisen vallan kanssa ja mahdollisuudet hyödyntää EU:n varoja; kehottaa jäsenvaltioita luomaan kansallisella tasolla rikollisjärjestöjen jäljittämiseen tarvittavia erityisrakenteita sekä sulkemaan julkisista tarjouskilpailuista pois korruptioon ja rahanpesuun sotkeutuneet toimijat; korostaa, että mustalle listalle joutuminen voi pelottaa yrityksiä ryhtymästä korruptioon ja tarjoaa niille hyvän kannusteen parantaa ja vahvistaa sisäisiä menettelyjään, jotka tähtäävät rehellisyyteen; pyytää jäsenvaltioita ottamaan käyttöön yritysten järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen todistuksen ja vaihtamaan siihen liittyviä tietoja automaattisesti EU:n tasolla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että 21 jäsenvaltiota ei ole vielä saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään julkisia hankintoja koskevaa direktiivipakettia; toteaa, että julkisia hankintoja koskevat säännöt ovat erittäin tärkeitä läpinäkyvyyden ja vastuullisuuden takaamiseksi tällä korruptiolle altteimpiin kuuluvalla alalla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että on taattava läpinäkyvät, valvottavissa olevat kirjanpitosäännöt keskushallinnon lisäksi myös alueellisella ja paikallisella tasolla kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on huolestunut rahanpesua harjoittavien rikollisten yritysten toistuvasta käytännöstä esittää alihintaisia tarjouksia suuria hankkeita koskeviin tarjouskilpailuihin; kehottaa komissiota vaatimaan ehdotusten taloudellista arviointia niiltä yrityksiltä, joiden kanssa on tehty hankinta- ja alihankintasopimuksia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että rahanpesu monimutkaisten yritysrakenteiden kautta ja niiden integrointi lailliseen taloudelliseen toimintaan voivat muodostaa uhan valtion yleiselle järjestykselle; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä ilman, että pienille ja keskisuurille yrityksille aiheutetaan kohtuutonta taakkaa, jotta lisätään rahaliikenteen avoimuutta ja parannetaan liiketoimien jäljittämistä luonnollisiin henkilöihin, jotta saadaan selville rikollisten ja terroristien rahoitusmuodot (periaate siitä, että rahoja seuraamalla pääsee rikoksen jäljille); kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla tehdään vaikeammaksi sellaisten toisiinsa liittyvien yritysten monimutkaisten ja tiiviiden rakenteiden muodostaminen, jotka eivät ole yleensä avoimia ja joita siksi voidaan käyttää väärin rikollisen tai terroritoiminnan tai muiden vakavien rikosten rahoittamiseen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita vaatimaan toimeksisaajia ilmoittamaan täydellisen yhtiörakenteensa ja edunsaajaomistajansa ennen kuin niille myönnetään mitään sopimusta, jotta vältetään tuen antaminen aggressiivista verosuunnittelua, veropetoksia ja veronkiertoa sekä korruptiota harjoittaville yrityksille; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille, että kiinteistöjen osto EU:n jäsenvaltioissa on tapa häivyttää rikollisesta toiminnasta saatu tuotto, jolloin rikolliset salaavat todelliset omistajuutensa ulkomaisten pöytälaatikkoyhtiöiden välityksellä; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikkiin ulkomaisiin yhtiöihin, jotka aikovat hankkia kiinteistön niiden alueella, sovelletaan samoja avoimuusvaatimuksia, joita edellytetään niiden lainkäyttöalueen yrityksiltä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | muistuttaa, että talouskriisi lisäsi eurooppalaisiin hallituksiin kohdistuvia paineita; toteaa, että nykyisten taloudellisten haasteiden vuoksi on taattava paremmin julkisten menojen eheys ja läpinäkyvyys; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vaatii jäsenvaltioita ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin läpinäkyvyyden takaamiseksi toimilupien myöntämiseen ja rakennuslupiin liittyvissä päätöksissä alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toteaa, että jäsenvaltioilla ja komissiolla on oikeudellinen velvollisuus torjua petoksia SEUT-sopimuksen 325 artiklan mukaisesti, ja pitää myönteisenä petosten torjuntaa koskevien lausekkeiden sisällyttämistä lainsäädäntöehdotuksiin, joilla on taloudellisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ilmaisee huolensa arvonlisäveroon liittyvien petosten, erityisesti niin kutsuttujen karusellipetosten, lisääntymisestä; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan Eurofisciin sen kaikissa toimintaympäristöissä, jotta voidaan helpottaa tietojenvaihtoa tämän tyyppisten petosten torjumiseksi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pyytää jäsenvaltioita hyväksymään erityislainsäädäntöä ja toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, joilla torjutaan sellaisten ammattihenkilöiden, pankkien, virkamiesten ja eri tasoilla toimivien poliitikkojen toimintaa, jotka tukevat rikollisjärjestöjä toiminnan eri tasoilla olematta kuitenkaan niiden jäseniä; tältä osin






  a) | suosittelee, että jäsenvaltiot ja unionin toimielimet kannustavat soveltamaan virkamiesten tehtäväkiertojärjestelmää, jotta korruptio ja järjestäytyneen rikollisuuden soluttautuminen vältetään; |
| --- | --- | --- |

42.

a)

suosittelee, että jäsenvaltiot ja unionin toimielimet kannustavat soveltamaan virkamiesten tehtäväkiertojärjestelmää, jotta korruptio ja järjestäytyneen rikollisuuden soluttautuminen vältetään;

| b) | kehottaa laatimaan sitovia sääntöjä, joiden mukaan henkilöt, jotka on tuomittu osallisuudesta järjestäytyneeseen rikollisuuteen, rahanpesuun, korruptioon tai muihin vakaviin rikoksiin, rikoksista julkishallintoa kohtaan, osallistumisesta rikoksiin tai korruptiosta, eivät voi asettua ehdolle vaaleissa tai työskennellä julkishallinnossa tai julkishallintoa varten, EU:n toimielimet, virastot ja muut elimet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

b)

kehottaa laatimaan sitovia sääntöjä, joiden mukaan henkilöt, jotka on tuomittu osallisuudesta järjestäytyneeseen rikollisuuteen, rahanpesuun, korruptioon tai muihin vakaviin rikoksiin, rikoksista julkishallintoa kohtaan, osallistumisesta rikoksiin tai korruptiosta, eivät voi asettua ehdolle vaaleissa tai työskennellä julkishallinnossa tai julkishallintoa varten, EU:n toimielimet, virastot ja muut elimet mukaan luettuina;

| c) | kehottaa määräämään rikosoikeudellisia seuraamuksia niille johtajille ja pankeille, joiden on todistettu olleen osallisena suurten rahasummien rahanpesussa; kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen, jotta voidaan varmistaa pankkien rahaliikenteen ehdoton avoimuus sekä luonnollisten henkilöiden että oikeushenkilöiden ja rahastojen (trustit) osalta; |
| --- | --- |

c)

kehottaa määräämään rikosoikeudellisia seuraamuksia niille johtajille ja pankeille, joiden on todistettu olleen osallisena suurten rahasummien rahanpesussa; kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen, jotta voidaan varmistaa pankkien rahaliikenteen ehdoton avoimuus sekä luonnollisten henkilöiden että oikeushenkilöiden ja rahastojen (trustit) osalta;

| 43. | katsoo, että tarvitaan EU:n laajuisia sääntöjä, joilla taataan poliittisten puolueiden kaikkien rahoituslähteiden varmentaminen ja tarkastaminen niiden laillisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää keskeisen tärkeänä vahvistaa säännöksiä, joilla pyritään takaamaan rahavirtojen entistä laajempi avoimuus ja jäljitettävyys erityisesti EU:n varojen osalta esimerkiksi ennakkotarkastusten sekä varojen oikean käytön varmistamiseksi suoritettavan lopullisen tarkastuksen avulla; kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan kansalliset ilmoitukset niiden valvontajärjestelmistä; kehottaa komissiota:






  a) | korjaamaan maksutoimia, jos jäsenvaltiot käyttävät EU:n varoja sääntöjenvastaisesti, |
| --- | --- | --- |

44.

a)

korjaamaan maksutoimia, jos jäsenvaltiot käyttävät EU:n varoja sääntöjenvastaisesti,

| b) | poistamaan väliaikaisesti EU-rahoituksen instituutioilta ja yrityksiltä, jotka ovat syyllistyneet EU:n varojen väärinkäyttöön, |
| --- | --- |

b)

poistamaan väliaikaisesti EU-rahoituksen instituutioilta ja yrityksiltä, jotka ovat syyllistyneet EU:n varojen väärinkäyttöön,

| c) | seuraamaan tiiviisti EU:n varojen käyttöä ja tiedottamaan siitä säännöllisesti Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

c)

seuraamaan tiiviisti EU:n varojen käyttöä ja tiedottamaan siitä säännöllisesti Euroopan parlamentille;

| 45. | katsoo, että komission olisi määrättävä, että EU:n rahoittamien hankkeiden toteutukseen liittyvissä hankintamenettelyissä varmistetaan korkea luotettavuuden taso; muistuttaa, että hankkeiden tuloksien seuranta yhteistyössä kansalaisjärjestöjen kanssa ja paikallisviranomaisten asettaminen vastuuseen on välttämätöntä, kun määritetään, käytetäänkö EU:n varoja tarkoituksenmukaisesti ja torjutaanko korruptiota; |
| --- | --- |

45.

| 46. | muistuttaa, että avoimuus on kaikkein tehokkain väline väärinkäytösten ja petosten torjunnassa; pyytää, että komissio parantaisi tätä koskevaa lainsäädäntöä ja vaatisi pakolliseksi kaikkia EU-rahoituksen saajia koskevien tietojen julkaisemisen, alihankintoja koskevat tiedot mukaan luettuina; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pyytää komissiota ryhtymään oikeudellisiin toimiin byrokraattisten hallintomenettelyjen yksinkertaistamiseksi, jotta lisätään avoimuutta ja tehostetaan korruption torjuntaa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pyytää komissiota seuraamaan suoraan tehtyjen hankintasopimusten prosenttiosuutta jäsenvaltioissa sekä oikeudellisia olosuhteita, joissa kansalliset hallintoelimet hyödyntävät niitä eniten, ja raportoimaan näistä Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

48.

| 49. | suosittelee, että jäsenvaltiot pyrkivät varmistamaan tehokkaat avoimuus-, seuranta- ja vastuumekanismit EU-varojen käytössä; ottaa huomioon, että EU-varojen myönteiset vaikutukset riippuvat kansallisen ja EU:n tason menettelyistä, joilla varmistetaan avoimuus, tehokas valvonta ja vastuullisuus, ja katsookin, että olisi pohdittava, miten tehdä seurannasta ja arvioinnista jatkuvia eikä ainoastaan jälkikäteen suoritettavia prosesseja; katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen roolia tässä asiassa olisi vahvistettava; |
| --- | --- |

49.

| 50. | katsoo, että olisi otettava käyttöön laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita, joiden olisi oltava vertailukelpoisia, jotta voidaan mitata EU-varojen vaikutuksia ja arvioida paremmin, onko niiden avulla saavutettu asetetut tavoitteet, ja katsoo, että määrällisiä tietoja olisi kerättävä järjestelmällisesti ja ne olisi julkaistava; |
| --- | --- |

50.

Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO)

| 51. | katsoo, että Euroopan syyttäjäviraston (EPPO) olisi oltava keskeinen toimija korruption torjunnassa Euroopan unionissa; pyytää jälleen perustamaan mahdollisimman pian ja mahdollisimman monen jäsenvaltion osallistuessa Euroopan syyttäjänviraston, jonka olisi toimittava tehokkaasti ja joka on kansallisista hallituksista ja EU:n toimielimistä riippumaton sekä suojassa poliittiselta vaikutusvallalta ja painostukselta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | muistuttaa, että on tärkeää määrittää selkeästi vastuualueet ja valtuudet kansallisten syyttäjien ja tulevan Euroopan syyttäjänviraston sekä Eurojustin ja OLAFin välillä, jotta vältetään toimivaltuuksiin liittyvä ristiriita; kehottaa tarjoamaan tulevalle Euroopan syyttäjävirastolle asianmukaiset taloudelliset ja henkilöresurssit sen tehtävien mukaisesti; katsoo, että Euroopan syyttäjänvirastolla pitäisi olla toimivalta nostaa syyte PIF-direktiivin soveltamisalaan kuuluvista rikoksista, mukaan lukien arvonlisäveropetokset; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita noudattamaan Taricco-tapauksessa (C-105/14) annettua unionin tuomioistuimen ratkaisua ja avaamaan neuvostossa PIF-direktiiviä koskevat neuvottelut mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää valitettavana, että neuvostossa meneillään olevissa neuvotteluissa heikennetään peruslähtökohtaa, jonka mukaan EPPOn on oltava riippumaton ja sen toiminnan on oltava vaikuttavaa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan, onko tulevan Euroopan syyttäjänviraston toimeksiantoa tarkistettava siten, että viraston perustamisen jälkeen siihen sisällytetään järjestäytyneen rikollisuuden torjunta; |
| --- | --- |

54.

Erityiset toiminta-alat

Väärentäminen

| 55. | paheksuu jatkuvasti lisääntyvää tavaroiden, lääkkeiden ja maataloustuotteiden väärentämistä EU:ssa ja toteaa väärentämisen olevan toimintaa, johon osallistuu järjestäytyneen rikollisuuden hallitsemia jakeluverkostoja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet tavaroiden, lääkkeiden ja elintarvikkeiden väärennösten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään systemaattisesti tietoja petos- ja väärennöstapauksista niiden laajuuden ja esiintyvyyden selvittämiseksi sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjä näiden ilmiöiden tunnistamiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan myös muita menettelyjä, joilla pyritään ehkäisemään ja torjumaan elintarvikepetoksia, kuten elintarvikepetokseen ja lääkeainepetokseen syyllistymisestä tuomittujen liiketoimijoiden nimien julkaiseminen EU:n rekisterissä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa laajentamaan nykyisiä jäljitettävyysjärjestelmiä ja panemaan johdonmukaisesti täytäntöön asetuksessa (EY) N:o 178/2002 tarkoitetun portaattoman jäljitettävyyden siten, että se koskee elintarvikkeita ja rehuja, elintarvikkeiden tuottamiseen käytettäviä eläimiä sekä kaikkia aineita, jotka on tarkoitettu käytettäviksi elintarvikkeessa tai rehussa tai joiden voidaan olettaa tulevan lisätyiksi niihin; |
| --- | --- |

57.

Huumausaineiden salakuljetus

| 58. | muistuttaa, että huumekauppa on rikollisryhmille merkittävää liiketoimintaa, jota on torjuttava sekä rankaisemalla että ennaltaehkäisemällä; kehottaa jäsenvaltioita ja asianomaisia toimielimiä torjumaan huumekaupan ja muun rikollisen toiminnan välisiä yhteyksiä ja tämän vaikutusta talouteen ja lailliseen kauppaan, kuten Europol ja EMCDDA totesivat Euroopan huumekauppaa koskevassa raportissa 2016; |
| --- | --- |

58.

| 59. | muistuttaa, että komission on määrä arvioida EU:n vuosien 2013–2016 huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman toteuttamisessa saavutettu edistys; kehottaa komissiota ehdottamaan sen pohjalta uutta toimintasuunnitelmaa kaudelle 2017–2020; |
| --- | --- |

59.

| 60. | toteaa, että mietoja huumeita koskevien uusien toimien arviointi on ensisijaisen tärkeää, ja katsoo että rangaistavuuden poistamista tai laillistamista koskevia strategioita olisi harkittava keinoina torjua tehokkaasti järjestäytynyttä rikollisuutta; pyytää, että EU sisällyttää tämän kysymyksen sekä sisäisiin että ulkoisiin toimiinsa ottamalla mukaan poliittiseen keskusteluun kaikki asiaankuuluvat EU:n erillisvirastot ja kansainväliset organisaatiot sekä kaikkien asianomaisten maiden elimet; |
| --- | --- |

60.

Rahapelaaminen ja urheilutulosten manipulointi

| 61. | muistuttaa, että rikollisjärjestöt käyttävät usein rahapelaamisen ja sopupelien laillisia ja laittomia verkostoja rahanpesuun; tuomitsee näiden ilmiöiden ympärillä liikkuvat rikolliset intressit ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pitämään voimassa tai antamaan lainsäädäntöä näiden ilmiöiden torjumiseksi ja ehkäisemiseksi tekemällä urheilutapahtumien manipuloinnista rikollista; kehottaa jäsenvaltioita tekemään avoimesti ja tehokkaasti yhteistyötä urheilujärjestöjen kanssa sekä vahvistamaan viestintää ja yhteistyötä Eurojustin ja Europolin kanssa näiden ilmiöiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

61.

Veroparatiisit

| 62. | huomauttaa, että verovilpin ja veron välttelyn vuoksi EU:ssa menetetään vuosittain biljoona euroa; korostaa, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota verokeitaisiin ja maihin, jotka harjoittavat peiteltyjä ja haitallisia verokäytäntöjä, jotka muodostavat kaikkia EU:n kansalaisia haittaavan valtavan ongelman; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on tyytyväinen siihen, että G20-ryhmässä aikaansaadun kansainvälisen sopimuksen mukaisesti otetaan käyttöön verotuksen avoimuuden lisäämistä koskeva uusi maailmanlaajuinen standardi, jota EU:ssa jo sovelletaan; pyytää, että se otetaan nopeasti käyttöön ja että veropetoksia ja veronkiertoa kansainvälisellä tasolla valvotaan tehokkaasti; panee tyytyväisenä merkille, että komissio allekirjoitti helmikuussa 2016 sopimukset verotietojen vaihdosta muun muassa Andorran ja Monacon kanssa ja että komissio oli jo vuonna 2015 allekirjoittanut vastaavat sopimukset Sveitsin, Liechtensteinin ja San Marinon kanssa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | muistuttaa EU:n vastuusta torjua sellaisia verosääntöjä, jotka edistävät kansainvälisten yhtiöiden ja yksityishenkilöiden verojen välttelyä, ja auttaa kolmansia maita kotiuttamaan laittomia varoja sekä asettaa laittomien tekojen tekijät syytteeseen; korostaa, että EU:n on edistettävä verokeitaiden, pankkisalaisuuden ja rahanpesun torjuntaa, liiallisen salassapitovelvollisuuden poistamista sekä monikansallisten yritysten maakohtaisen raportoinnin ja yritysten tosiasiallisten edunsaajien julkisten rekistereiden käyttöönottoa ensisijaisena tavoitteena kaikilla asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla; muistuttaa, että veroparatiisit sopivat erityisen hyvin rikollisen toiminnan tuottaman hyödyn keräämiseen ja pesemiseen ja painottaakin tarvetta soveltaa koordinoitua lähestymistapaa EU:n tasolla; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa komissiota lisäämään tietoisuutta korruption mahdollistamisen vakavista seurauksista, harkitsemaan kattavaa toimintasuunnitelmaa, jolla ehkäistään varainsiirrot niihin unionin ulkopuolisiin maihin, jotka suojelevat korruptoituneiden henkilöiden anonymiteettiä, ja harkitsemaan uudelleen taloudellisia ja diplomaattisia suhteitaan kyseisiin maihin; |
| --- | --- |

65.

Ympäristörikollisuus

| 66. | ilmaisee huolensa ympäristöön liittyvän laittoman toiminnan lisääntymisestä, jolla on yhteys järjestäytyneeseen mafian kaltaiseen rikolliseen toimintaan, kuten laittomaan jätteiden, myös myrkyllisten jätteiden, kuljetukseen tai käsittelyyn sekä luonnonympäristön tuhoutumiseen, tai joka johtuu tällaisesta toiminnasta; palauttaa mieliin suosituksensa laatia yhteinen toimintasuunnitelma tällaisten rikollisuuden muotojen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; toteaa, että on valvottava voimassa olevien luonnon- ja ympäristönsuojelua koskevien sääntöjen noudattamista esimerkiksi toteuttamalla niitä toimeksisaajia ja alihankkijoita koskevia rikosten torjumiseen tähtääviä tarkastuksia, jotka ovat saaneet EU:n talousarviosta rahoitettuja suuria infrastruktuurihankkeita koskevia hankintasopimuksia; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa komissiota valvomaan ja arvioimaan ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY täytäntöönpanoa, jotta varmistetaan, että jäsenvaltiot rankaisevat tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla rikosoikeudellisilla seuraamuksilla millaisesta tahansa lainvastaisesta käyttäytymisestä, jolla on kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen tai ympäristöön; kehottaa Euroopan unionin verkkoa ympäristölainsäädännön voimaansaattamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi (IMPEL) tiedottamaan säännöllisesti Euroopan parlamentille jäsenvaltioiden toimista direktiivin 2008/99/EY täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | muistuttaa, että järjestäytynyt rikollisuus käyttää maansiirtoon erikoistuneita rakennusyhtiöitä rahanpesuun ja ympäristön pilaantumista aiheuttavien myrkyllisten aineiden laittomaan hävittämiseen; kehottaa komissiota toteuttamaan tällaisten käytäntöjen ja rikollisuuden torjumiseksi niitä hankkijoita ja alihankkijoita koskevia tarkastuksia, jotka ovat saaneet EU:n talousarviosta rahoitettuja suuria infrastruktuurihankkeita koskevia hankintasopimuksia; |
| --- | --- |

68.

Kyberrikollisuus

| 69. | muistuttaa, että kyberrikollisuus on rahanpesussa ja väärentämisessä käytetty keino; toteaa, että se on merkittävä tulonlähde monille rikollisjärjestöille ja että tämän alan EU:n lainsäädäntöä sekä jäsenvaltioiden ja unionin virastojen välistä yhteistyötä on vahvistettava; toteaa huolestuneena, että käyttämällä internetiä laittomiin tarkoituksiin, kuten laittoman huumekaupan ja ihmiskaupan edistämiseen, rikollisjärjestöt ovat voineet laajentaa laitonta kauppaansa; |
| --- | --- |

69.

Järjestäytynyt rikollisuus ja terrorismi

| 70. | palauttaa mieliin, että järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin tiiviimpi lähentyminen ja niiden välinen yhteys sekä rikollisten ja terroristijärjestöjen väliset yhteydet muodostavat yhä suuremman uhkatekijän unionille; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että terrorismin rahoittaminen ja tukeminen järjestäytyneen rikollisuuden välityksellä säädetään rangaistavaksi ja että rikosoikeudellisista menettelyistä vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset ottavat täsmällisemmin huomioon järjestäytyneen rikollisuuden, terroristitoiminnan ja terrorismin rahoituksen väliset yhteydet; |
| --- | --- |

70.

| 71. | korostaa, että järjestäytyneiden rikollisverkostojen harjoittamasta aseiden, öljyn, huumausaineiden, luonnonvaraisten kasvien ja eläinten sekä maahanmuuttajien, savukkeiden ja väärennettyjen tavaroiden ja taideteoksien sekä muiden kulttuuriesineiden laittomasta kaupasta on tullut terroristiryhmille hyvin tuottoisa tapa saada rahoitusta; panee merkille komission esittämän toimintasuunnitelman aseiden ja räjähteiden laittoman kaupan ja käytön torjumiseksi; korostaa, että se on pantava täytäntöön viipymättä; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin ja välttämään aiheuttamasta tarpeetonta hallinnollista taakkaa talouden toimijoille, jotta varmistetaan, etteivät terroristijärjestöt ja rikollisverkostot voi hyötyä minkäänlaisesta tavarakaupasta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | muistuttaa, että osallistuminen rikollisjärjestöjen toimintaan voi olla yhteydessä terrorismirikoksiin; muistuttaa, että Yhdistyneiden kansakuntien huume- ja rikosjärjestön (UNODC) toimiston mukaan huumekaupasta, laittomien ampuma-aseiden viemisestä, kansainvälisestä järjestäytyneestä rikollisuudesta ja rahanpesusta on tullut olennainen osa terrorismia; korostaa, että tehokas terrorismin torjunta edellyttää EU:n järjestäytyneen rikollisuuden ja rahanpesun torjuntaa koskevan lainsäädännön tiukentamista myös, kun otetaan huomioon molemminpuoliseen hyötyyn perustuvat terroristijärjestöjen ja järjestäytyneiden rikollisryhmien väliset yhteydet; |
| --- | --- |

72.

Järjestäytynyt rikollisuus, ihmiskauppa ja ihmisten salakuljetus

| 73. | on huolestunut ihmissalakuljetuksen lisääntyvästä ammattimaistumisesta ja siihen liittyvästä ihmissalakuljetusta ja ihmiskauppaa harjoittavien rikollisryhmien taloudellisten voittojen lisääntymisestä Eurooppaan jatkuvasti suuntautuvien pakolaisvirtojen vuoksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään kansainvälistä yhteistyötä ihmiskaupan torjumiseksi, jotta voidaan estää ihmissalakuljetus ja minimoida ihmiskauppaa harjoittavien verkostojen vaikutus; |
| --- | --- |

73.

| 74. | muistuttaa, että ihmiskaupan osalta Euroopan unionilla on käytettävissään erityinen oikeudellinen ja poliittinen kehys, jonka avulla yhteistyötä voidaan tehostaa ja tehdä ihmiskaupan torjunnasta Europolin ja Eurojustin kaltaisten elinten ja erillisvirastojen ensisijainen tavoite; suhtautuu myönteisesti ihmiskaupan torjunnassa saavutettua edistystä koskevan ensimmäisen raportin päätelmiin; kehottaa komissiota laatimaan tämän pohjalta mahdollisimman nopeasti strategian vuoden 2016 jälkeiselle ajalle; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tuomitsee rikollisjärjestöjen soluttautumisen elimiin, jotka vastaavat maahanmuuttajien vastaanottoon tarkoitettujen varojen hallinnasta, ja vaatii erityisiä toimia uhrien alkuperä-, kauttakulku- ja määrämaissa sijaitsevien monitahoisten rikollisryhmittymien verkostojen hallitseman ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | painottaa kiireellistä tarvetta puuttua maahanmuuttajatyövoiman vakavaan hyväksikäyttöön unionissa; toteaa, että salakuljetuksen perimmäisiä syitä ovat myös laillisten maahanmuuttokanavien puuttuminen ja oikeuskeinojen käytön tiellä olevat esteet; panee merkille, että työnantajiin kohdistettavista seuraamuksista annettuun direktiiviin sisältyy tärkeitä säännöksiä, joilla puututaan laittomasti maassa oleskelevien kolmannen maan kansalaisten työvoiman hyväksikäyttöön, mutta myös, että tällaiset säännökset ovat riippuvaisia oikeudenmukaisten, tehokkaiden ja helposti käytettävissä olevien valitusmenetelmien olemassaolosta kansallisella tasolla ja että tällainen täytäntöönpano on hyvin vähäistä; |
| --- | --- |

76.

Ulkoinen ulottuvuus

| 77. | kehottaa EU:ta tukemaan edelleen julkishallinnon lujittamista ja asianmukaisen korruptionvastaisen lainsäädäntökehyksen hyväksymistä kaikissa maissa ja erityisesti selkkauksista toipuvissa ja siirtymävaiheessa olevissa maissa, joissa valtion laitokset ovat heikkoja; vaatii, että kehitysmaiden alueellisia ja erikoistuneita poliisi- ja oikeudellisia verkostoja vahvistetaan sellaisten parametrien mukaisesti, joilla varmistetaan asiaankuuluvien tietosuojaa ja yksityisyydensuojaa koskevia standardien noudattaminen, ja pitää tarpeellisena jakaa Europolin, Eurojustin ja Euroopan oikeudellisen verkoston parhaita käytänteitä ja taitotietoa; korostaa, että on tarpeen parantaa sääntelyä ja lainvalvontaa sekä edistää väärinkäytösten paljastajien suojelua, jotta rikoksentekijät voidaan saattaa vastuuseen rikoksistaan, ja että EU:n sisälle ja ulkopuolelle olisi perustettava asianmukainen väärinkäytösten paljastajia suojaava järjestelmä; korostaa erityisesti, että on luotava suora raportointimekanismi niitä EU:n tukea vastaanottavien maiden kansalaisia varten, jotka tuovat esiin väärinkäytöksiä EU:n rahoittamissa tukiohjelmissa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | panee huolestuneena merkille, että merkittävimmät korruption ja laittomien rahavirtojen torjuntaan tähtäävät kansainväliset yleissopimukset ja aloitteet eivät tuota täytäntöönpanovaiheessa konkreettisia tuloksia; muistuttaa, että ulkopoliittisen korruptionvastaisen strategian kehittäminen on olennaisen tärkeää, jotta korruptiota ja talousrikollisuutta voidaan torjua tehokkaasti; kehottaa EU:ta edistämään ulkoisten toimiensa painopistealueena kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja kaikkien muiden asiaa koskevien kansainvälisten välineiden, joilla pyritään torjumaan korruptiota ja rahanpesua, saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa komissiota varmistamaan jatkuvan seurannan avulla, että EU:n tuella ei välittömästi tai välillisesti edistetä korruptiota; katsoo, että kehitysapu olisi sovitettava paremmin isäntämaan vastaanottokykyyn ja sen yleisiin kehitystarpeisiin, jotta voidaan välttää tukivarojen huomattava tuhlaus ja korruptio; kehottaa EU:ta puuttumaan korruptioon suoraan ohjelmasuunnittelun ja maakohtaisten strategia-asiakirjojen avulla sekä yhdistämään budjettituen selkeisiin korruptionvastaisiin tavoitteisiin; korostaa tältä osin tarvetta luoda vankat mekanismit, joiden avulla voidaan seurata tavoitteiden toteutumista; kehottaa komissiota luomaan kehitysmaiden korruptioon liittyvää riskienhallintaa koskevan vahvan, kokonaisvaltaisen ja kattavan strategian, jonka avulla estetään kehitysavun käyttö korruptioon, ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön vuonna 2013 annetun petostentorjuntastrategian erityisesti kaikenmuotoisen EU-tuen, Euroopan kehitysrahasto ja erityisrahastot mukaan lukien, täytäntöönpanossa ja delegoitaessa kehityshankkeita kolmansille osapuolille; toteaa huolestuneena, että AKT-maiden korruptiota koskeva EU:n lähestymistapa tarjoaa vähän strategista ohjausta näissä maissa korruption ehkäisemiseen ja valvomiseen luotujen järjestelmien vahvistamiselle; katsoo, että on koordinoitava paremmin Euroopan ulkosuhdehallinnon ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosaston työtä, joka liittyy niiden tehokasta korruption torjuntaa kehitysmaissa koskevaan lähestymistapaan; |
| --- | --- |

79.

| 80. | muistuttaa, että EU:n sisäisten ja ulkoisten politiikkojen on oltava johdonmukaisia, ja korostaa, että järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on nivottava kehitys- ja turvallisuusstrategioihin keinona palauttaa vakaus kehitysmaihin; |
| --- | --- |

80.

| 81. | painottaa, että ratkaisu nälkää ja köyhyyttä aiheuttavan rikollisen toiminnan torjumiseen on se, että kunnioitetaan ihmisten ja hallitusten oikeutta päättää omista talous-, elintarvike- ja maatalousjärjestelmistään; kehottaa kansainvälistä yhteisöä torjumaan aktiivisesti taloudellista keinottelua elintarvikkeilla, esimerkiksi alhaisin hinnoin tehtyjä ostoja laajoilta maatalousalueilta ja suurten monikansallisten maatalousyritysten maananastusta, ottaen huomioon pieniin tuottajiin kohdistuvat haitalliset vaikutukset; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa kehitysmaita lisäämään osana niiden korruptionvastaista ohjelmaa resurssisopimusten, yritysten tilinpäätösten ja tilintarkastusten avoimuutta ja vastuullisuutta sekä verotulojen perintää ja kohdentamista; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kehottaa EU:ta vahvistamaan tukeaan, jotta luonnonvaroiltaan rikkaat maat soveltaisivat kaivannaisteollisuuden avoimuutta ajavan hankkeen (EITI) periaatteita suuremmasta avoimuudesta ja vastuullisuudesta öljy-, kaasu- ja kaivosaloilla; kehottaa painavasti luomaan toimivan oikeuskehyksen, jonka avulla tuetaan EITI-aloitteen asianmukaista soveltamista yrityksissä, joiden toiminta liittyy öljy-, kaasu- ja kaivosalan toimitusketjuihin; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kehottaa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa seuraamaan suosituksia, joita on esitetty sen korruption torjuntaa koskevissa päätöslauselmissa; pyytää asiasta vastaavaa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa arvioimaan – edellä esitetyt suositukset huomioon ottaen – kahden vuoden kuluessa komission tällä alalla toteuttamia lainsäädännöllisiä toimia; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  EUVL L 218, 14.8.2013, s. 8.

(2)  EUVL L 127, 29.4.2014, s. 39.

(3)  EUVL L 130, 1.5.2014, s. 1.

(4)  EUVL L 151, 21.5.2014, s. 1.

(5)  EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73.

(6)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28.

(7)  EUVL L 141, 5.6.2015, s. 1.

(8)  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 93.

(9)  EUVL L 319, 4.12.2015, s. 1.

(10)  EUVL L 332, 18.12.2007, s. 103.

(11)  EUVL L 317, 4.11.2014, s. 28.

(12)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89.

(13)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(14)  EUVL L 65, 11.3.2016, s. 1.

(15)  ECLI:EU:C:2015:555.

(16)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 27.

(17)  EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0269.

(19)  EUVL C 208, 10.6.2016, s. 89.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/111 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/111

---

P8_TA(2016)0404

Ihmisoikeudet ja muuttoliike kolmansissa maissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 ihmisoikeuksista ja muuttoliikkeestä kolmansissa maissa (2015/2316(INI))

(2018/C 215/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen vuodelta 1948 ja erityisesti sen 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen vuodelta 1948 ja erityisesti sen 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuoden 1951 YK:n yleissopimuksen pakolaisten oikeusasemasta ja siihen liitetyn pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1951 YK:n yleissopimuksen pakolaisten oikeusasemasta ja siihen liitetyn pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1966 sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1966 ja niihin liitetyt pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1966 sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1966 ja niihin liitetyt pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon valtiottomien henkilöiden oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen vuodelta 1954 ja valtiottomuuden poistamista koskevan yleissopimuksen vuodelta 1961, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon valtiottomien henkilöiden oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen vuodelta 1954 ja valtiottomuuden poistamista koskevan yleissopimuksen vuodelta 1961,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1966, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1966,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen vuodelta 1979 ja siihen liitetyn pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen vuodelta 1979 ja siihen liitetyn pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen vuodelta 1984 ja siihen liitetyn pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen vuodelta 1984 ja siihen liitetyn pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen vuodelta 1989 ja siihen liitetyt pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen vuodelta 1989 ja siihen liitetyt pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelemista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1990, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelemista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen vuodelta 1990,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta vuodelta 2006, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen kaikkien henkilöiden suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta vuodelta 2006,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista vuodelta 2006 ja siihen liitetyn pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista vuodelta 2006 ja siihen liitetyn pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon 3. elokuuta 2015 julkaistun Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin raportin ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojelusta, maahanmuuttajien ihmisoikeuksien edistämistä koskevat keinot ja välineet mukaan luettuina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. elokuuta 2015 julkaistun Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin raportin ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojelusta, maahanmuuttajien ihmisoikeuksien edistämistä koskevat keinot ja välineet mukaan luettuina,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen maahanmuuttajien suojelusta 18. joulukuuta 2014 antaman päätöslauselman 69/167, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen maahanmuuttajien suojelusta 18. joulukuuta 2014 antaman päätöslauselman 69/167,

| — | ottaa huomioon eri kansainvälisten ihmisoikeusmekanismien toiminnan tulokset, mukaan lukien maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan François Crépeaun ja muiden erityisraportoijien raportit, yleismaailmallista määräaikaistarkastelua koskevan mekanismin (UPR) sekä muiden sopimuselinten toiminnan tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eri kansainvälisten ihmisoikeusmekanismien toiminnan tulokset, mukaan lukien maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan François Crépeaun ja muiden erityisraportoijien raportit, yleismaailmallista määräaikaistarkastelua koskevan mekanismin (UPR) sekä muiden sopimuselinten toiminnan tulokset,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston (OHCHR) toiminnan tulokset ja raportit, mukaan lukien kansainvälisillä rajoilla sovellettavia ihmisoikeuksia koskevat suositeltavat periaatteet ja suuntaviivat sekä kertomuksen maassa kauttakulun vuoksi olevien muuttajien tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston (OHCHR) toiminnan tulokset ja raportit, mukaan lukien kansainvälisillä rajoilla sovellettavia ihmisoikeuksia koskevat suositeltavat periaatteet ja suuntaviivat sekä kertomuksen maassa kauttakulun vuoksi olevien muuttajien tilanteesta,

| — | ottaa huomioon liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon Dhakan periaatteet siirtotyöläisten vastuullisesta rekrytoinnista ja käytöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Dhakan periaatteet siirtotyöläisten vastuullisesta rekrytoinnista ja käytöstä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston raportit,

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” (COM(2011)0743),

| — | ottaa huomioon 13. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagenda” (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Euroopan muuttoliikeagenda” (COM(2015)0240),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Pakolaiskriisin hallinta – Tilannekatsaus Euroopan muuttoliikeagendaan sisältyvien ensisijaisten toimien toteutukseen” (COM(2015)0510), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Pakolaiskriisin hallinta – Tilannekatsaus Euroopan muuttoliikeagendaan sisältyvien ensisijaisten toimien toteutukseen” (COM(2015)0510),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2015 annetun komission päätöksen Afrikka-hätärahaston perustamisesta vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2015 annetun komission päätöksen Afrikka-hätärahaston perustamisesta vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi (C(2015)7293),

| — | ottaa huomioon 25.–26. kesäkuuta 2015 ja 15. lokakuuta 2015 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25.–26. kesäkuuta 2015 ja 15. lokakuuta 2015 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta toimintasuunnitelmasta 2015–2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta toimintasuunnitelmasta 2015–2019,

| — | ottaa huomioon 9. marraskuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät toimenpiteistä pakolais- ja maahanmuuttokriisin käsittelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. marraskuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät toimenpiteistä pakolais- ja maahanmuuttokriisin käsittelemiseksi,

| — | ottaa huomioon Vallettassa 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidetyssä huippukokouksessa hyväksytyn poliittisen julistuksen ja toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Vallettassa 11. ja 12. marraskuuta 2015 pidetyssä huippukokouksessa hyväksytyn poliittisen julistuksen ja toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2014 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (1), 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta (2) ja 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta muuttoliikkeeseen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2014 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (1), 29. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman viimeisimmistä tragedioista Välimerellä ja EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikasta (2) ja 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta muuttoliikkeeseen (3),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta EU:ssa koulutuksen avulla (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta EU:ssa koulutuksen avulla (4),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (5),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmiskaupan torjunnasta EU:n ulkosuhteissa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmiskaupan torjunnasta EU:n ulkosuhteissa (6),

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2015 hyväksytyn Välimeren unionin parlamentaarisen edustajakokouksen puhemiesten toisen huippukokouksen loppujulistuksen maahanmuutosta, turvapaikka-asioista ja ihmisoikeuksista Euro–Välimeri-alueella (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2015 hyväksytyn Välimeren unionin parlamentaarisen edustajakokouksen puhemiesten toisen huippukokouksen loppujulistuksen maahanmuutosta, turvapaikka-asioista ja ihmisoikeuksista Euro–Välimeri-alueella (7),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2014 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2014 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (8),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2015 annetun AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman muuttoliikkeestä, ihmisoikeuksista ja humanitaarisista pakolaisista (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2015 annetun AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman muuttoliikkeestä, ihmisoikeuksista ja humanitaarisista pakolaisista (9),

| — | ottaa huomioon kansalaisjärjestöjen monet raportit maahanmuuttajien ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisjärjestöjen monet raportit maahanmuuttajien ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0245/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0245/2016),

| A. | ottaa huomioon, että ihmisoikeudet kuuluvat erottelematta kaikille ihmisille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ihmisoikeudet kuuluvat erottelematta kaikille ihmisille;

| B. | ottaa huomioon, että muuttoliike on maailmanlaajuinen ja moniulotteinen ilmiö, jota aiheuttavat monenlaiset tekijät, kuten taloudellinen tilanne, muun muassa vaurauden jakautumisessa tapahtuvat muutokset sekä alueellinen ja maailmanlaajuinen taloudellinen yhdentyminen, yhteiskunnallinen ja poliittinen tilanne, työolot, väkivalta ja turvallisuustilanne sekä vähitellen tapahtuva ympäristön pilaantuminen ja yhä vakavammat luonnonkatastrofit; toteaa, että tähän ilmiöön on puututtava johdonmukaisella, tasapainoisella ja kattavalla tavalla, jossa otetaan huomioon sen inhimillinen ulottuvuus, myös muuttoliikkeen myönteinen vaikutus väestö- ja talouskehitykseen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että muuttoliike on maailmanlaajuinen ja moniulotteinen ilmiö, jota aiheuttavat monenlaiset tekijät, kuten taloudellinen tilanne, muun muassa vaurauden jakautumisessa tapahtuvat muutokset sekä alueellinen ja maailmanlaajuinen taloudellinen yhdentyminen, yhteiskunnallinen ja poliittinen tilanne, työolot, väkivalta ja turvallisuustilanne sekä vähitellen tapahtuva ympäristön pilaantuminen ja yhä vakavammat luonnonkatastrofit; toteaa, että tähän ilmiöön on puututtava johdonmukaisella, tasapainoisella ja kattavalla tavalla, jossa otetaan huomioon sen inhimillinen ulottuvuus, myös muuttoliikkeen myönteinen vaikutus väestö- ja talouskehitykseen;

| C. | ottaa huomioon, että muuttoreitit ovat äärimmäisen monimutkaisia ja voivat olla usein alueiden sisäisiä eivätkä pelkästään niiden välisiä; ottaa huomioon, että YK:n mukaan kansainvälinen muuttoliike voimistuu maailmanlaajuisesta talouskriisistä huolimatta; toteaa, että tällä hetkellä maailmassa on lähes 244 miljoonaa maasta toiseen muuttajaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että muuttoreitit ovat äärimmäisen monimutkaisia ja voivat olla usein alueiden sisäisiä eivätkä pelkästään niiden välisiä; ottaa huomioon, että YK:n mukaan kansainvälinen muuttoliike voimistuu maailmanlaajuisesta talouskriisistä huolimatta; toteaa, että tällä hetkellä maailmassa on lähes 244 miljoonaa maasta toiseen muuttajaa;

| D. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen ja muihin kansainvälisiin yleissopimuksiin sisältyvät oikeudet ovat yleismaailmallisia ja jakamattomia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen ja muihin kansainvälisiin yleissopimuksiin sisältyvät oikeudet ovat yleismaailmallisia ja jakamattomia;

| E. | katsoo, että muuttoliike on seurausta myös etenevästä globalisaatiosta ja markkinoiden keskinäisistä riippuvuussuhteista; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että muuttoliike on seurausta myös etenevästä globalisaatiosta ja markkinoiden keskinäisistä riippuvuussuhteista;

| F. | katsoo, että erilaisista muuttoliikkeeseen vaikuttavista tekijöistä johtuvia seurauksia voidaan ennakoida ja että niitä varten on laadittava asiaankuuluvia toimia; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että erilaisista muuttoliikkeeseen vaikuttavista tekijöistä johtuvia seurauksia voidaan ennakoida ja että niitä varten on laadittava asiaankuuluvia toimia;

| G. | katsoo, että muuttovirtojen vaihtelulla etenkin kriisiaikoina on merkittävää taloudellista, sosiaalista ja poliittista vaikutusta sekä muuttajien alkuperämaissa että kohdemaissa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että muuttovirtojen vaihtelulla etenkin kriisiaikoina on merkittävää taloudellista, sosiaalista ja poliittista vaikutusta sekä muuttajien alkuperämaissa että kohdemaissa;

| H. | katsoo, että on ensiarvoisen tärkeää kehittää tehokkaita ulkomaalaisten maahantulon ja maasta poistumisen valvonta- ja säätelymekanismeja sekä analysoida ja selvittää muuttoliikkeen vaikutuksia tarvittavan perustan luomiseksi kaikelle maahanmuuttopolitiikalle; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että on ensiarvoisen tärkeää kehittää tehokkaita ulkomaalaisten maahantulon ja maasta poistumisen valvonta- ja säätelymekanismeja sekä analysoida ja selvittää muuttoliikkeen vaikutuksia tarvittavan perustan luomiseksi kaikelle maahanmuuttopolitiikalle;

| I. | toteaa, että muuttoliikkeen taustalla olevat tekijät ovat moninaistuneet ja että ne voivat olla moniulotteisia ja johtua taloudellisista, ympäristöön liittyvistä, kulttuurisista, poliittisista, perheeseen liittyvistä tai henkilökohtaisista syistä; toteaa, että yhä suurempi määrä näistä muuttajista joutuu pakkomuuton kohteeksi ja tarvitsee erityissuojelua, sillä he pakenevat muun muassa valtioiden haurautta, konflikteja tai poliittista tai uskonnollista vainoa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että muuttoliikkeen taustalla olevat tekijät ovat moninaistuneet ja että ne voivat olla moniulotteisia ja johtua taloudellisista, ympäristöön liittyvistä, kulttuurisista, poliittisista, perheeseen liittyvistä tai henkilökohtaisista syistä; toteaa, että yhä suurempi määrä näistä muuttajista joutuu pakkomuuton kohteeksi ja tarvitsee erityissuojelua, sillä he pakenevat muun muassa valtioiden haurautta, konflikteja tai poliittista tai uskonnollista vainoa;

| J. | toteaa, että pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja muuttajien välinen ero on yhä vaikeampi todeta myös siksi, että useilla mailla ei ole sopivia oikeudellisia ja institutionaalisia välineitä ja puitteita; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja muuttajien välinen ero on yhä vaikeampi todeta myös siksi, että useilla mailla ei ole sopivia oikeudellisia ja institutionaalisia välineitä ja puitteita;

| K. | katsoo, että kauttakulku- ja kohdemaiden viranomaisilla ja vastaanottokeskuksilla ja on oltava tiedolliset ja muut valmiudet yksilöllisen ja joustavan kohtelun takaamiseen muuttajille ja turvapaikanhakijoille; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että kauttakulku- ja kohdemaiden viranomaisilla ja vastaanottokeskuksilla ja on oltava tiedolliset ja muut valmiudet yksilöllisen ja joustavan kohtelun takaamiseen muuttajille ja turvapaikanhakijoille;

| L. | toteaa, että muuttoliikkeet ovat maailmanlaajuistuneet ja alueellistuneet ja että etelä–etelä-muuttoliike, josta 80 prosenttia tapahtuu yhteisen rajan jakavien ja vain vähäiset tuloerot omaavien maiden välillä, ylittää jo niukasti etelästä pohjoiseen suuntautuvan muuttovirran; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että muuttoliikkeet ovat maailmanlaajuistuneet ja alueellistuneet ja että etelä–etelä-muuttoliike, josta 80 prosenttia tapahtuu yhteisen rajan jakavien ja vain vähäiset tuloerot omaavien maiden välillä, ylittää jo niukasti etelästä pohjoiseen suuntautuvan muuttovirran;

| M. | ottaa huomioon, että Eurooppa on ollut aina sekä muuttoliikkeen kohde- että lähtöalue; ottaa huomioon että sen lisäksi, että nykyään ulkomaille muuttavat ylempien yhteiskuntaluokkien edustajat, eurooppalaiset ovat muuttaneet ulkomaille myös talousvaikeuksien, konfliktien tai poliittisen vainon vuoksi; ottaa huomioon, että nykyisen talous- ja finanssikriisin vuoksi monet eurooppalaiset ovat muuttaneet ulkomaille, myös etelän kehittyviin talouksiin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Eurooppa on ollut aina sekä muuttoliikkeen kohde- että lähtöalue; ottaa huomioon että sen lisäksi, että nykyään ulkomaille muuttavat ylempien yhteiskuntaluokkien edustajat, eurooppalaiset ovat muuttaneet ulkomaille myös talousvaikeuksien, konfliktien tai poliittisen vainon vuoksi; ottaa huomioon, että nykyisen talous- ja finanssikriisin vuoksi monet eurooppalaiset ovat muuttaneet ulkomaille, myös etelän kehittyviin talouksiin;

| N. | ottaa huomioon, että naisten ja lasten osuus muuttajista kasvaa koko ajan ja heidän osuutensa pakolaisista on vieläkin suurempi; toteaa, että muuttajat ja pakolaiset ovat yhä koulutetumpia ja että aivovuotoilmiön laajuudeksi arvioitiin vuonna 2010 jo 59 miljoonaa; toteaa, että ilmiö koskee eniten Aasiaa, mutta Afrikka maksaa korkeimman hinnan, sillä sen väestöstä vain neljä prosenttia on suorittanut yliopistotutkinnon ja heistä 31 prosenttia muuttaa muualle (10); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että naisten ja lasten osuus muuttajista kasvaa koko ajan ja heidän osuutensa pakolaisista on vieläkin suurempi; toteaa, että muuttajat ja pakolaiset ovat yhä koulutetumpia ja että aivovuotoilmiön laajuudeksi arvioitiin vuonna 2010 jo 59 miljoonaa; toteaa, että ilmiö koskee eniten Aasiaa, mutta Afrikka maksaa korkeimman hinnan, sillä sen väestöstä vain neljä prosenttia on suorittanut yliopistotutkinnon ja heistä 31 prosenttia muuttaa muualle (10);

| O. | toteaa, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston mukaan yli 65:ttä miljoonaa pakolaista ja siirtymään joutunutta henkilöä koskevan humanitaarisen kriisin taustalla ovat tiettyjen alueiden epävakaus ja konfliktit etenkin kehitysmaissa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston mukaan yli 65:ttä miljoonaa pakolaista ja siirtymään joutunutta henkilöä koskevan humanitaarisen kriisin taustalla ovat tiettyjen alueiden epävakaus ja konfliktit etenkin kehitysmaissa;

| P. | toteaa, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston mukaan valtiottomia henkilöitä on vähintään 10 miljoonaa; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston mukaan valtiottomia henkilöitä on vähintään 10 miljoonaa;

| Q. | toteaa, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 13 artiklan mukaan jokaisella on oikeus liikkua vapaasti ja valita asuinpaikkansa kunkin valtion sisällä, mutta jokaisella on myös oikeus lähteä maasta, myös omasta maastaan, ja palata maahansa; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 13 artiklan mukaan jokaisella on oikeus liikkua vapaasti ja valita asuinpaikkansa kunkin valtion sisällä, mutta jokaisella on myös oikeus lähteä maasta, myös omasta maastaan, ja palata maahansa;

| R. | katsoo, että yhteistyö sekä tiedon ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaiden välillä on välttämätöntä laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan torjunnassa, sillä niiden avulla voidaan kartoittaa yhteisiä etuja ja huolenaiheita; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että yhteistyö sekä tiedon ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaiden välillä on välttämätöntä laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan torjunnassa, sillä niiden avulla voidaan kartoittaa yhteisiä etuja ja huolenaiheita;

| S. | toteaa, että muuttoliikettä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan on vastattava maailmanlaajuisiin kehityspolitiikkaa, maailmanrauhaa, ihmisoikeuksia ja ilmastonmuutosta koskeviin haasteisiin, ottaen erityisesti huomioon humanitaaristen olojen parantamisen alkuperämaissa, jotta paikallisväestöllä on mahdollisuus elää turvallisemmilla alueilla; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että muuttoliikettä koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan on vastattava maailmanlaajuisiin kehityspolitiikkaa, maailmanrauhaa, ihmisoikeuksia ja ilmastonmuutosta koskeviin haasteisiin, ottaen erityisesti huomioon humanitaaristen olojen parantamisen alkuperämaissa, jotta paikallisväestöllä on mahdollisuus elää turvallisemmilla alueilla;

| T. | ottaa huomioon Geneven yleissopimuksessa ja siihen liitetyissä pöytäkirjoissa määritellyt pakolaisten oikeudet; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon Geneven yleissopimuksessa ja siihen liitetyissä pöytäkirjoissa määritellyt pakolaisten oikeudet;

| U. | ottaa huomioon, että monilla Lähi-idän ja Afrikan pakolaisleireillä elinolot huononevat muun muassa terveydenhoidon alalla ja ettei pakolaisten ja etenkään haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten, kuten naisten ja lasten, turvallisuutta useinkaan ole taattu; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että monilla Lähi-idän ja Afrikan pakolaisleireillä elinolot huononevat muun muassa terveydenhoidon alalla ja ettei pakolaisten ja etenkään haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten, kuten naisten ja lasten, turvallisuutta useinkaan ole taattu;

| V. | toteaa, että Maailmanpankin mukaan maasta toiseen muuttaneiden rahalähetysten määrä vuonna 2013 oli yli 550 miljardia Yhdysvaltain dollaria, josta 414 miljardia dollaria meni kehitysmaihin; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että Maailmanpankin mukaan maasta toiseen muuttaneiden rahalähetysten määrä vuonna 2013 oli yli 550 miljardia Yhdysvaltain dollaria, josta 414 miljardia dollaria meni kehitysmaihin;

| W. | ottaa huomioon, että maahanmuuttajiin kohdistuva muukalaisviha, syrjintä ja väkivalta, maahanmuuttajavastainen mieliala, vihapuheet ja viharikokset ovat lisääntyneet selvästi AKT-maissa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että maahanmuuttajiin kohdistuva muukalaisviha, syrjintä ja väkivalta, maahanmuuttajavastainen mieliala, vihapuheet ja viharikokset ovat lisääntyneet selvästi AKT-maissa;

| X. | katsoo, että konkreettinen, järjestelmällinen ja asianmukainen reagointi maahanmuuttokysymyksiin avaa mahdollisuuksia sekä yksilöille että valtioille; pitää tarpeellisena sisällyttää reaktioihin köyhyyden torjunnan, kestävän kehityksen edistämisen sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten oikeuksien ja ihmisarvon kunnioittamisen periaatteet; katsoo, että reagoinnin olisi perustuttava alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaiden väliseen läheiseen yhteistyöhön; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että konkreettinen, järjestelmällinen ja asianmukainen reagointi maahanmuuttokysymyksiin avaa mahdollisuuksia sekä yksilöille että valtioille; pitää tarpeellisena sisällyttää reaktioihin köyhyyden torjunnan, kestävän kehityksen edistämisen sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten oikeuksien ja ihmisarvon kunnioittamisen periaatteet; katsoo, että reagoinnin olisi perustuttava alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaiden väliseen läheiseen yhteistyöhön;

| Y. | katsoo, että maahanmuutto on dynaaminen tekijä, joka voi tarjota ratkaisuja väestönkehityskriisiin ja työikäisen väestön vähenemiseen joissakin maissa; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että maahanmuutto on dynaaminen tekijä, joka voi tarjota ratkaisuja väestönkehityskriisiin ja työikäisen väestön vähenemiseen joissakin maissa;

| Z. | toteaa, että laittomien muuttajien määrää on vaikea arvioida, mikä hankaloittaa heidän elin- ja työolojaan koskevien indikaattorien käyttöönottoa, vaikka juuri he tarvitsevat eniten suojelua ottaen huomioon, että he ovat erityisen alttiita väärinkäytöksille, hyväksikäytölle ja perusihmisoikeuksien kieltämiselle, koska heidän laillista asemaansa ei ole tunnustettu; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että laittomien muuttajien määrää on vaikea arvioida, mikä hankaloittaa heidän elin- ja työolojaan koskevien indikaattorien käyttöönottoa, vaikka juuri he tarvitsevat eniten suojelua ottaen huomioon, että he ovat erityisen alttiita väärinkäytöksille, hyväksikäytölle ja perusihmisoikeuksien kieltämiselle, koska heidän laillista asemaansa ei ole tunnustettu;

| AA. | katsoo, että kansainvälistä muuttoliikettä voidaan hyödyntää työmarkkinoiden työvoimapulaan liittyvien erityisongelmien ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että kansainvälistä muuttoliikettä voidaan hyödyntää työmarkkinoiden työvoimapulaan liittyvien erityisongelmien ratkaisemisessa;

| AB. | katsoo, että maahanmuuttajat lisäävät vastaanottavien maiden monimuotoisuutta ja kulttuurista rikkautta; pitää tämän toteutumiseksi tarpeellisena heidän täysimääräistä kotoutumistaan vastaanottavaan yhteiskuntaan, jotta yhteiskunta pääsisi hyödyntämään heidän taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista potentiaaliaan; katsoo, että poliittisten päättäjien on pidettävä julkisessa keskustelussa esillä maahanmuuttajien myönteistä taloudellista, kulttuurista ja sosiaalista vaikutusta yhteiskuntaan muukalaisvastaisuuden ja syrjinnän ennalta ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että maahanmuuttajat lisäävät vastaanottavien maiden monimuotoisuutta ja kulttuurista rikkautta; pitää tämän toteutumiseksi tarpeellisena heidän täysimääräistä kotoutumistaan vastaanottavaan yhteiskuntaan, jotta yhteiskunta pääsisi hyödyntämään heidän taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista potentiaaliaan; katsoo, että poliittisten päättäjien on pidettävä julkisessa keskustelussa esillä maahanmuuttajien myönteistä taloudellista, kulttuurista ja sosiaalista vaikutusta yhteiskuntaan muukalaisvastaisuuden ja syrjinnän ennalta ehkäisemiseksi;

| AC. | katsoo, että asianmukaisilla vastaanotto- ja osallistamistoimilla voidaan torjua niiden traumaattisten kokemusten vaikutusten pahenemista tai pitkittymistä, joita monilla maahanmuuttajilla on; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että asianmukaisilla vastaanotto- ja osallistamistoimilla voidaan torjua niiden traumaattisten kokemusten vaikutusten pahenemista tai pitkittymistä, joita monilla maahanmuuttajilla on;

| AD. | ottaa huomioon, että sosiokulttuurinen kehitys on mahdollista vain osallisuuden kautta ja että tämä edellyttää todellista sitoutumista maahanmuuttajilta, joiden on oltava valmiita mukautumaan vastaanottavaan yhteiskuntaan luopumatta kuitenkaan alkuperäisestä kulttuurisesta identiteetistään, sekä vastaanottavien maiden instituutioilta ja yhteisöiltä, joiden on puolestaan oltava valmiita ottamaan vastaan maahanmuuttajia ja vastaamaan heidän tarpeisiinsa; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että sosiokulttuurinen kehitys on mahdollista vain osallisuuden kautta ja että tämä edellyttää todellista sitoutumista maahanmuuttajilta, joiden on oltava valmiita mukautumaan vastaanottavaan yhteiskuntaan luopumatta kuitenkaan alkuperäisestä kulttuurisesta identiteetistään, sekä vastaanottavien maiden instituutioilta ja yhteisöiltä, joiden on puolestaan oltava valmiita ottamaan vastaan maahanmuuttajia ja vastaamaan heidän tarpeisiinsa;

Maahanmuuttajien oikeuksien kunnioittamiseen liittyvät haasteet ja riskit

| 1. | ilmaisee solidaarisuutensa niitä ihmisiä kohtaan, jotka joutuvat pakenemaan maastaan muun muassa konfliktien, vainon, ihmisoikeusloukkausten ja kurjuuden vuoksi; on erittäin huolissaan niistä vakavista ihmisoikeusloukkauksista, joita monet muuttajat kohtaavat kauttakulku- tai kohdemaissaan; korostaa, että muuttajien ihmisarvoa ja ihmisoikeuksia on kunnioitettava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa, että unionin ja sen jäsenvaltioiden on johdettava esimerkin voimalla muuttajien ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelemista, erityisesti omien rajojensa sisällä, jotta ne säilyttävät uskottavuutensa muuttoliikkeestä ja ihmisoikeuksista kolmansissa maissa käytävässä keskustelussa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että kehitysmaat ottavat vastaan suurimman osan pakolaisista ja muuttajista; antaa tunnustusta kolmansille maille niiden toimista muuttajien ja pakolaisten vastaanotossa; korostaa, että kyseisten maiden tukijärjestelmiin kohdistuu suuria haasteita, jotka voivat aiheuttaa vakavia uhkia kasvavan siirtymään joutuneen väestön suojelulle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että ”jokainen on vapaa lähtemään mistä tahansa maasta, myös omastaan” sekä ”palaamaan omaan maahansa” (11); korostaa, että kyseisen henkilön yhteiskunnallinen asema ja kansalaisuus eivät saisi missään tapauksessa asettaa tätä vapautta kyseenalaiseksi ja että jokaisella yksilöllä on oikeus muuttoa koskeviin ihmisarvoisiin valintoihin; kehottaa kaikkia hallituksia parantamaan muuttajien ihmisoikeuksien puutteellista suojelua; kehottaa hallituksia ja kansallisia parlamentteja kumoamaan rankaisevat säännökset, joilla maahanmuutto kriminalisoidaan, ja panemaan täytäntöön lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin ratkaisuja muuttajien turvallisuuden varmistamiseksi; tuomitsee lähtöä ja paluuta koskevat rajoitukset tai kiellot tietyissä valtioissa ja valtiottomuuden seuraukset oikeuksien harjoittamiselle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että vaikka pakolaisten määrä kasvaa kaikkialla maailmassa, on maan sisäisesti siirtymään joutuneiden määrä vielä sitäkin suurempi; korostaa, että näitä jälkimmäisiä ei saa syrjiä vain sen perusteella, että heidän oli etsittävä turvaa ylittämättä maiden rajoja, ja korostaa tämän vuoksi, että maan sisäisesti siirtymään joutuneiden oikeuksia on kunnioitettava myös terveydenhoidon ja koulutuksen saatavuuden alalla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että on tärkeää tunnistaa valtiottomat henkilöt, jotta heille voidaan tarjota suojelua, johon he ovat oikeutettuja kansainvälisen oikeuden mukaisesti; vaatii valtioita ottamaan käyttöön menettelyjä valtiottomuuden määrittämiseksi ja vaihtamaan hyviä käytäntöjä, joiden olisi koskettava myös lainsäädäntöä ja keinoja, joilla estetään tulevaisuudessa lasten jääminen valtiottomiksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiinnittää huomiota siihen, että unionin on otettava valtiottomuus jatkuvasti huomioon ulkosuhdepolitiikassaan erityisesti, koska valtiottomuus on tärkeä pakkomuuton syy; muistuttaa vuonna 2012 julkistetussa ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa Euroopan unionin strategisessa kehyksessä ja toimintasuunnitelmassa annetusta sitoumuksesta panna täytäntöön ”komission ja EUH:n yhteinen kehys kansalaisuudettomuutta ja maahanmuuttajien mielivaltaista vangitsemista koskevien kysymysten käsittelemiseksi kolmansien maiden kanssa”; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on huolissaan muuttajien ja pakolaisten mielivaltaisista säilöönotoista ja huonosta kohtelusta ja muistuttaa, että säilöönotto on rajoitettava ehdottoman välttämättömiin tapauksiin ja että on taattava riittävät suojakeinot, kuten asianmukaisten oikeudellisten menettelyjen saatavuus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa valtioita tunnustamaan kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteensa turvapaikka- ja maahanmuuttoasioissa ja hyväksymään kansallista lainsäädäntöä, jota näiden velvoitteiden tehokas täytäntöönpano edellyttää, mahdollisuus kansainvälisen suojelun pyytämiseen mukaan luettuna; pyytää ottamaan näissä lainsäädännöissä huomioon muuttajien kokeman vainon ja syrjinnän vakavuuden ja luonteen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa, että muuttajilla on oikeus olla tulematta lähetetyksi takaisin maahan, jossa he ovat vaarassa joutua huonon kohtelun ja kidutuksen uhreiksi; muistuttaa, että joukkokarkotukset ja palautukset ovat kiellettyjä kansainvälisen oikeuden nojalla; on huolissaan niiden muuttajien kohtelusta, jotka käännytetään alkuperämaahansa tai kolmanteen maahan ilman, että heidän tilannettaan seurataan riittävästi, ja kehottaa joka tapauksessa ottamaan huomioon vaikeudet, joita he kohtaavat palattuaan näihin maihin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ehdottaa alkuperämaahansa palaaville muuttajille yhteiskuntaan sopeutumista tukevia ohjelmia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että on tärkeää tukea muuttajien oikeutta saada asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi ja käyttää tehokkaita oikeussuojakeinoja asemastaan riippumatta ja ilman, että heidän tarvitsee pelätä, että heidät ilmiannetaan maahanmuuttoviranomaisille, pidätetään ja karkotetaan; on huolissaan siitä, että monissa maissa ei ole muuttajien oikeuksien rikkomista koskevia menettelyjen valvonta- ja seurantamekanismeja eikä takeita muuttajille ja turvapaikanhakijoille suunnatun tiedotuksen ja oikeusavun laadusta; suosittelee, että kansainvälistä suojelua hakevien ihmisten kanssa tekemisissä oleva turvapaikkakysymyksistä vastaavien viranomaisten ja vastaanottokeskusten henkilöstö sekä muu henkilöstö ja sosiaalityöntekijät saavat asianmukaisen koulutuksen, jotta he voivat ottaa huomioon yleiset ja yksilölliset olosuhteet sekä sukupuolinäkökohtiin liittyvät kysymykset, jotka koskevat suojelupyyntöjä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa edelleen komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) edistämään hyvien käytäntöjen vaihtoa kolmansien maiden kanssa ja erityisesti tarjoamaan koulutusta avustustyöntekijöille, jotta muuttajien ja heistä etenkin kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien erilaiset ominaisuudet, taustat ja kokemukset voidaan tunnistaa tehokkaammin, jolloin näitä muuttajia voidaan suojella ja auttaa paremmin heidän tarpeidensa mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että turvallisia maita ja turvallisia alkuperämaita koskevat käsitteet eivät saa estää turvapaikkahakemusten yksilöllistä arviointia; vaatii, että olosuhteista riippumatta on pyrittävä kartoittamaan kansainvälisen suojelun tarpeessa olevat muuttajat ja käsittelemään heidän anomuksensa, ja vaatii antamaan heille asianmukaiset takeet siitä, ettei heitä käännytetä ja että heillä on mahdollisuus hakea päätökseen muutosta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiinnittää huomiota fyysiseen ja psyykkiseen väkivaltaan ja tarpeeseen tunnistaa erityiset väkivallan ja vainon muodot, joiden uhreja ovat erityisesti maahanmuuttajanaiset ja -lapset, kuten ihmiskauppa, tahdonvastainen katoaminen, seksuaalinen hyväksikäyttö, sukuelinten silpominen, lapsi- tai pakkoavioliitto, perheväkivalta, orjuus, kunniarikokset ja sukupuolisyrjintä; muistuttaa, että myös sodankäynnin välineenä käytettävän seksuaalisen väkivallan ja raiskausten uhrien määrä on aiempaa suurempi ja kasvaa jatkuvasti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on huolissaan lasten rekrytoinnista aseistettuihin ryhmiin; korostaa tarvetta edistää toimia, joilla tuetaan näiden lasten aseistariisuntaa, kuntoutusta ja uudelleen yhteiskuntaan sopeuttamista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ottaa huomioon, että perheenjäsenistä eroon joutuminen, myös säilöönoton aikana, altistaa naiset ja lapset entistä suuremmille vaaroille; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että erityisen haavoittuvassa asemassa ovat yksin saapuvat naiset ja ilman huoltajaa olevat tytöt, perheenpäinä toimivat naiset, raskaana olevat naiset, vammaiset henkilöt ja vanhukset; korostaa, että konflikteja ja vainoa pakenevat tytöt ovat suuremmassa vaarassa joutua pakko- tai lapsiavioliittoon ja synnyttämään lapsena tai raiskauksen, seksuaalisen ja fyysisen väkivallan sekä prostituution uhriksi, myös silloin, kun he ovat jo päässeet niin sanotuille turvallisille alueille; vaatii heille tämän vuoksi erityistä suojaa ja tukea pakolaisleireillä oleskelun ajan ja erityisesti terveydenhuoltopalveluja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | suosittelee integroimaan sukupuolinäkökohdat muuttoliikepolitiikkaan myös siksi, että voidaan ennaltaehkäistä ihmiskauppaa ja kaikenlaisia naisiin kohdistuvan väkivallan ja syrjinnän muotoja ja tehdä ne rangaistaviksi; vaatii tasa-arvon täysimääräistä toteuttamista sekä lainsäädännössä että käytännössä, sillä se on avainasemassa väkivallan ennaltaehkäisemisessä, jotta voidaan edistää naisten itsenäisyyttä ja riippumattomuutta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on huolissaan niiden kertomusten ja lausuntojen lisääntymisestä, joiden mukaan maahanmuuttajalapsiin kohdistuva väkivalta, mukaan lukien kidutus ja pidätykset sekä katoamiset, on lisääntynyt; korostaa, että Yhdistyneiden kansakuntien lapsen oikeuksien komitean mukaan lasten pidättäminen vain heidän tai heidän vanhempiensa maahanmuuttaja-aseman perusteella loukkaa lasten oikeuksia eikä ole koskaan heidän etunsa mukaista; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että maahanmuuttajalapset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa etenkin silloin, kun heillä ei ole huoltajaa, ja että heillä on oikeus erityiseen suojeluun, joka perustuu lapsen edun huomioon ottamiseen kansainvälisen oikeuden sääntöjen mukaisesti; korostaa, että ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskeva kysymys on sisällytettävä kehitysyhteistyöhön ja on edistettävä heidän kotoutumistaan asettautumismaahan erityisesti tarjoamalla heille koulutusta ja terveydenhuoltopalveluja sekä ehkäisemällä väkivallan, väärinkäytösten, hyväksikäytön ja laiminlyönnin riskejä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää huolestuttavana alkuperämaansa ulkopuolella syntyneiden lasten rekisteröintiin liittyviä vaikeuksia, sillä ne voivat johtaa suurempaan valtiottomuuden vaaraan; pyytää tässä yhteydessä, että heidän syntymänsä voitaisiin rekisteröidä vanhempien maahanmuuttaja-asemasta riippumatta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pyytää unionia tekemään tiivistä yhteistyötä Unicefin, UNHCR:n ja kaikkien alan kansainvälisten järjestöjen ja elinten kanssa, jotta voidaan tehdä kaikki mahdollinen maahanmuuttajalasten ja heidän perheidensä suojeluvalmiuksien lisäämiseksi heidän maahanmuuttaja-asemastaan riippumatta kaikkien heitä koskevien menettelyjen ajan rahoittamalla suojeluohjelmia, etenkin oppilaitosten ja terveydenhoidon alalla, järjestämällä lapsiystävällisiä tiloja ja tarjoamalla psykologista tukea sekä varmistamalla perhesiteiden toteaminen ja kokoamalla yhteen ilman huoltajaa olevat lapset ja lapset, jotka ovat joutuneet eroon perheistään, sekä noudattamalla syrjimättömyysperiaatetta, kriminalisoinnin vastaista periaatetta, säilöönoton vastaista periaatetta, palauttamiskiellon periaatetta ja rangaistusten soveltamatta jättämistä, perheenyhdistämistä, fyysistä ja juridista suojelua sekä oikeutta identiteettiin koskevia periaatteita; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että rikollisverkostot hyödyntävät laillisten maahanmuuttoväylien puuttumista, alueellista epävakautta ja konflikteja sekä pakoon pyrkivien naisten, tyttöjen ja lasten haavoittuvuutta alistaakseen heidät ihmiskaupalle ja seksuaaliselle hyväksikäytölle; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiinnittää huomiota erityisiin väkivallan ja vainon muotoihin, joiden kohteeksi etenkin hlbti-maahanmuuttajat joutuvat; kehottaa tukemaan hlbti-maahanmuuttajiin ja -turvapaikanhakijoihin sovellettavien erityisten sosio-oikeudellisten suojelumekanismien täytäntöönpanoa, jotta taataan heidän haavoittuvuutensa huomioonottaminen ja huolehditaan siitä, että heidän suojelupyyntönsä käsitellään perinpohjaisesti myös muutoksenhakuvaiheessa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset oikeudet ja erityisesti oikeus terveyteen ja koulutukseen ovat ihmisoikeuksia, jotka kaikille maahanmuuttajille ja etenkin maahanmuuttajalapsille on voitava taata samalla tavoin kuin oman maan kansalaisille heidän maahanmuuttaja-asemastaan riippumatta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on huolissaan työlainsäädännön rikkomuksista ja maahanmuuttajien hyväksikäytöstä; toteaa, että koulutus, mahdollisuus tehdä työtä ja perheen yhdistäminen ovat tärkeitä kotoutumisprosessin osia; vaatii torjumaan kaikkia maahanmuuttajien pakkotyön muotoja ja tuomitsee aivan erityisesti kaikenlaisen lasten hyväksikäytön; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on huolissaan syrjivistä käytännöistä, jotka kohdistuvat liian usein tiettyihin sosiokulttuurisiin, kielellisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin ja joiden seurauksena maahanmuuttajilla ei ole samoja oikeuksia; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vetoaa vastaanottaviin maihin, jotta ne huolehtisivat siitä, että seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut ovat maahanmuuttajanaisten käytettävissä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiinnittää huomiota siihen, että on vältettävä eristäytyneiden maahanmuuttajien asuinalueiden syntymistä ja että osallisuutta ja yhteiskunnallisen elämän kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämistä on edistettävä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että oikeus koulutukseen ja työntekoon edistää maahanmuuttajien itsenäisyyttä ja kotoutumista samoin kuin oikeus elää perheenä ja perheiden yhdistäminen; korostaa, että on tärkeää varmistaa siirtotyöläisten ja heidän perheittensä sosiaalinen suojelu; toteaa, että maahanmuuttajien tehokkaan kotouttamisen on perustuttava työmarkkinoiden ja niiden tulevan potentiaalin tarkkaan arviointiin, siirtotyöläisten ihmisoikeuksien ja työhön liittyvien oikeuksien suojelun parantamiseen sekä työmarkkinatoimijoiden väliseen jatkuvaan vuoropuheluun; |
| --- | --- |

31.

| 32. | huomauttaa, että vastaanottavan maan kielen opetteleminen voi parantaa merkittävästi maahanmuuttajien elämänlaatua, edistää heidän taloudellista ja kulttuurista riippumattomuuttaan ja helpottaa heidän tiedonsaantiaan heitä koskevista oikeuksista vastaanottavassa yhteiskunnassa; katsoo, että vastaanottavan valtion viranomaisten on taattava kielten opetus; suosittelee, että maahanmuuttajat otetaan mukaan kaikkeen yhteiskunnalliseen ja poliittiseen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että työnsaanti, koulutus ja itsenäinen asema ovat avaintekijöitä maahanmuuttajanaisten kotoutumisessa ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämisessä; kehottaa näiden pyrkimysten tehostamista usein aliedustettuina olevien maahanmuuttajanaisten tapauksessa, jotta voidaan selviytyä heidän kotoutumistaan ja vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämistä haittaavista lisääntyneistä esteistä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa, että vastaanottavien valtioiden on edistettävä maahanmuuttajien ja etenkin maahanmuuttajanaisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä tarjoamalla heille tarvittavia sosiaalisia tietoja ja valmiuksia, muun muassa ammatilliseen koulutukseen ja kieltenoppimiseen liittyviä valmiuksia, osana sosiokulttuurista osallisuutta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että kaikkien työntekijöiden olisi saatava työsopimus heidän ymmärtämällään kielellä ja että heitä on suojeltava sopimuksen vaihtamiselta; korostaa, että lähtö- ja kohdemaiden välisillä kahdenvälisillä sopimuksilla olisi vahvistettava ihmisoikeuksien suojelua; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot laativat yhdenmukaisen ja kokonaisvaltaisen sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan maahanmuuttopolitiikan, joka kattaa kaikki maahanmuuttoprosessin vaiheet, jota koordinoidaan hallituksessa ja kehitetään kuulemalla laajasti kansallisia ihmisoikeuselimiä, yksityistä sektoria, työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä, kansalaisyhteiskuntaa sekä itse maahanmuuttajia ja jota kansainväliset järjestöt tukevat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa, että kaikilla on oikeus turvallisiin ja oikeudenmukaisiin työoloihin ja siihen, että työntekijöiden oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten normien ja asiakirjojen sekä ILOn keskeisten yleissopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | painottaa, että epävarmat työsuhteet, joissa vastaanottavissa maissa työskentelevät tavallisesti maahanmuuttajat ja etenkin maahanmuuttajanaiset, lisäävät heidän haavoittuvuuttaan; muistuttaa, että työhön liittyvä hyväksikäyttö on usein seurausta ihmiskaupasta tai ihmisten salakuljetuksesta, mutta sitä voi esiintyä myös ilman näitä kahta rikosta; on tässä yhteydessä huolissaan siitä, että vastaanottavissa maissa monia työnantajia ei rangaista, vaikka ne ovat vastuussa työlainsäädäntöä koskevien kansainvälisten normien rikkomisesta siirtotyöläisten osalta; on huolissaan siitä, että joidenkin maiden työlainsäädäntö mahdollistaa käytännöt, jotka rikkovat kansainvälisiä normeja; katsoo, että pyrittäessä kitkemään työhön liittyvää maahanmuuttajien hyväksikäyttöä väärinkäytöksiin syyllistyneet työnantajat on asetettava tehokkaasti syytteeseen ja hyväksikäytön uhreja on suojeltava; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kiinnittää huomiota maahanmuuttajien alkuperämaissaan hankkiman osaamisen tunnustamiseen heidän itsenäisyytensä ja sosiaalisen osallisuutensa tukemiseksi yhteiskunnan eri osa-alueilla, etenkin työmarkkinoilla; korostaa, että on tarpeen tunnustaa kaikkien maahanmuuttajien, myös laittomien maahanmuuttajien, oikeus muodostaa työntekijöiden oikeuksia puolustavia järjestöjä ja liittyä niihin, myös ammattijärjestöihin, ja pitää tarpeellisena näiden rakenteiden tunnustamista; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kannustaa yrityksiä panemaan täytäntöön liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, jotta niiden toiminnalla ei olisi kielteisiä vaikutuksia ihmisoikeuksiin, ja puuttumaan kielteisiin vaikutuksiin heti, kun niitä esiintyy, sekä estämään tai vähentämään kaikkia ihmisoikeuksiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia, jotka liittyvät suoraan yritysten toimintaan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa unionia jatkamaan yhtenäisiä diplomaattisia toimia Yhdysvaltain ja muiden kansainvälisten kumppaneiden kanssa, jotta aktiivisella yhteistyöllä kolmansien maiden kanssa voidaan kiireellisesti luoda yhteinen strategia, jolla vastataan tähän maailmanlaajuiseen muuttoliikettä koskevaan haasteeseen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa toteuttamaan kaikki tarvittavat konkreettiset toimet, jotta asiaan liittyvät kolmannet maat saataisiin paneutumaan ongelmaan tehokkaasti ja vaikuttavasti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että unionin on tehostettava ulkopolitiikkaansa rauhan ja vakauden aikaansaamiseksi alueilla, joilla sota ja konfliktit aiheuttavat valtavia muuttovirtoja unioniin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa, että unionilla ja sen jäsenvaltioilla on velvollisuus toimia myönteisin keinoin näitä valtavia siirtolaisilmiöitä aiheuttavien kriisien perimmäisten syiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vaatii parantamaan lähtö- ja kauttakulkumaiden humanitaarisia oloja, jotta paikallisväestö ja pakolaiset voivat elää turvallisemmilla alueilla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vaatii sotaa käyviä osapuolia lopettamaan hyökkäykset siviilejä vastaan, suojelemaan heitä ja sallimaan heidän poistua turvallisesti konfliktialueilta tai ottaa vastaan apua humanitaarisilta järjestöiltä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa Da’eshin ja sen kehittymisen vaikutusta laillisten turvapaikanhakijoiden ja laittomien muuttajien suureen määrään; toteaa, että turvallisuuspolitiikalla ja terrorismin vastaisilla toimilla on ratkaiseva rooli muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumisessa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | muistuttaa YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston äskettäisestä lausunnosta, jonka mukaan monet muuttajat ovat terrorismin ja vakavien ihmisoikeusrikkomusten uhreja ja siksi kyseisiä pakolaisia pitäisi kohdella sen mukaisesti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa, että UNHCR:n alaisuudessa toimivat uudelleensijoittamisohjelmat ovat hyödyllinen väline, jonka avulla voidaan hoitaa hallitusti kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden saapuminen moneen maahan eri puolilla maailmaa; korostaa, että siltä osin kuin uudelleensijoittaminen ei ole mahdollista, kaikkia valtioita olisi kannustettava laatimaan ja panemaan täytäntöön humanitaarista maahanpääsyä koskevia ohjelmia tai ainakin luomaan olosuhteet, jotka tarjoavat pakolaisille mahdollisuuden oleskella alkuperämaansa lähistöllä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee merkille Syyrian naapurimaille annetun humanitaarisen avun kasvavat tarpeet ja jatkuvan rahoitusvajeen, minkä vuoksi Maailman ruokaohjelma on joutunut muun muassa pienentämään pakolaisille jaettavia ruoka-annoksia; pyytää YK:n jäsenvaltioita, unionia ja sen jäsenvaltioita vähintäänkin noudattamaan taloudellisia sitoumuksiaan; korostaa, että on tärkeää keskittää kyseisissä maissa pakolaisille suunnattu apu pakolaisten toimeentulon turvaamiseen, turvallisuuteen, heidän perusoikeuksiensa toteutumiseen ja erityisesti terveydenhoidon ja koulutuksen saatavuuteen tiiviissä yhteistyössä UNHCR:n, Maailman ruokaohjelman ja toimivaltaisten elinten kanssa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | muistuttaa, että muuttoliike ja kehitysyhteistyö liittyvät toisiinsa ja että koulutuksen, terveydenhuollon, työlainsäädännön, köyhyyden vähentämisen, ihmisoikeuksien, demokratiakehityksen ja konfliktien jälkeisen jälleenrakennuksen alalla tehtävä kehitysyhteistyö sekä eriarvoisuuden, ilmastonmuutoksen seurausten ja korruption torjuminen ovat avaintekijöitä pakkomuuton välttämiseksi; toteaa, että maan ja luonnonvarojen anastus voivat vaikuttaa merkittävällä tavalla humanitaarisiin kriiseihin, ja toteaa, että yhteiskunnalliset, poliittiset ja humanitaariset kriisit voivat saada ihmiset muuttamaan; katsoo, että muuttoliikettä pidetään maailmanlaajuisesti kestävää ja osallistavaa kehitystä merkittävästi edistävänä tekijänä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa unionia ja kansainvälistä yhteisöä määrittämään konkreettisia toimia, joita hallitukset voivat toteuttaa lisätäkseen mahdollisuuksia lailliseen muuttoliikkeeseen kehitystä edistävänä tekijänä; korostaa, että tarvitaan poliittista johtajuutta ja tarmokasta asioiden ajamista erityisesti kohdemaissa, jotta muukalaisvastaisuutta voidaan torjua ja maahanmuuttajien kotoutumista yhteiskuntaan helpottaa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | katsoo, että muuttoliikkeellä on perussyynsä (erityisesti taloudelliset, poliittiset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät syyt); katsoo, että kehitysavulla olisi puututtava näihin syihin perusteellisesti parantamalla valmiuksien vahvistamista, tukemalla konfliktinratkaisua ja edistämällä ihmisoikeuksien kunnioittamista; korostaa, että kyseiset syyt liittyvät konfliktien ja sotien lisääntymiseen, ihmisoikeusloukkauksiin ja hyvän hallinnon puuttumiseen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa myös kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävän alueellisen ja paikallisen yhteistyön merkitystä muuttoliikkeen hallinnassa; |
| --- | --- |

54.

Ihmisoikeuksien noudattamiseen perustuva toimintalinja

| 55. | kehottaa kaikkia turvapaikka-asioita ja maahanmuuttoa koskevan politiikan laatimiseen ja päätöksentekoon osallistuvia toimijoita estämään maahanmuuttajien ja pakolaisten määritelmien sekoittuminen; muistuttaa tarpeesta kiinnittää erityistä huomiota pakolaisiin, jotka pakenevat konflikteja tai vainoa ja joilla on sen vuoksi turvapaikkaoikeus siihen asti, kunnes he voivat palata alkuperämaahansa; muistuttaa, että valtaosa pakolaisista pakenee alkuperämaan naapurimaihin ja -alueille; katsoo tästä syystä, että unionin ulkopolitiikassa pakolaisia on käsiteltävä kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pyytää jäsenvaltioita ratifioimaan kaikki ihmisoikeuksia koskevat kansainväliset sopimukset ja yleissopimukset ja soveltamaan muuttajien oikeuksia koskevia normeja, jotka on kirjattu erilaisiin oikeudellisiin asiakirjoihin, myös ihmisoikeuksia koskeviin tärkeimpiin kansainvälisiin asiakirjoihin sekä muihin asiakirjoihin, jotka koskevat muuttoliikkeeseen liittyviä kysymyksiä, kuten vuoden 1951 YK:n yleissopimus pakolaisten oikeusasemasta ja siihen liitetyt pöytäkirjat sekä siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelemista koskeva kansainvälinen yleissopimus; katsoo tässä yhteydessä, että viimeksi mainitun yleissopimuksen ratifioimatta jättäminen unionin jäsenvaltioissa heikentää unionin ihmisoikeuspolitiikan uskottavuutta ja sen ilmaisemaa sitoutumista näiden oikeuksien jakamattomuuteen; |
| --- | --- |

56.

| 57. | muistuttaa, että turvallisten ja laillisten muuttoliikeväylien avaaminen on paras keino torjua ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa ja että kehitysstrategioissa on tunnustettava muuttoliike ja liikkuvuus kehityksen moottoreina sekä vastaanottavissa maissa että alkuperämaissa rahalähetysten ja investointien ansiosta; kehottaa tässä yhteydessä unionia ja kehittyneimpiä kolmansia maita avaamaan yhteistyössä laillisia maahanmuuttoväyliä ottaen mallia tiettyjen jäsenvaltioiden parhaista käytännöistä ja edistämään muun muassa perheiden yhdistämistä ja myös taloudellisista syitä tapahtuvaa liikkuvuutta kaikilla koulutustasoilla, vähiten koulutetut muuttajat mukaan luettuina, laittoman työn torjumiseksi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pitää ilahduttavina demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaan eurooppalaiseen rahoitusvälineeseen (EIDHR) 2014–2020 sisältyviä maahanmuuttajia, turvapaikanhakijoita, siirtymään joutuneita henkilöitä ja valtiottomia henkilöitä koskevia erityissäännöksiä; pyytää komissiota asettamaan edelleen maahanmuuttajien ja pakolaisten oikeuksien suojelun ja edistämisen painopisteeksi laatiessaan ihmisoikeuksia koskevan välineen väliarviointia vuosina 2017–2018; kehottaa EUH:ta ja jäsenvaltioita kunnioittamaan sitoumuksiaan, jotka ne ovat tehneet heinäkuussa 2015 hyväksytyn ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman yhteydessä, ja sisällyttämään kaikkiin kolmansien maiden kanssa tekemiinsä maahanmuuttoa koskeviin sopimuksiin, menettelyihin ja ohjelmiin takeet ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja vahvistamaan niitä; katsoo, että kaikkiin sopimuksiin tai ohjelmiin olisi myös liitettävä ihmisoikeuksia koskeva riippumaton arviointi, kun se on mahdollinen, ja niitä olisi arvioitava säännöllisin väliajoin; kehottaa laatimaan ja panemaan täytäntöön viestintä- ja tiedotuskampanjoita mahdollisuuksista, joita muuttoliike ja maahanmuuttajat voivat tarjota yhteiskunnalle sekä lähtömaissa että vastaanottavissa maissa; muistuttaa tässä yhteydessä, että EIDHR:llä olisi edelleen rahoitettava hankkeita, joilla pyritään tehostamaan rasismin, syrjinnän, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen, kuten uskonnollisen suvaitsemattomuuden, torjuntaa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pyytää unionia hyväksymään maahanmuuttajien oikeuksia koskevia suuntaviivoja, joilla täydennetään ihmisoikeuksia koskevia suuntaviivoja, ja tekemään tässä yhteydessä vaikutustenarviointeja ja luomaan kehitys- ja muuttoliikepolitiikkaa koskevia seurantamekanismeja, jotta voidaan taata muuttajia koskevien toimien vaikuttavuus; korostaa, että on tärkeää integroida ihmisoikeudet kaikkiin muuttoliikettä koskeviin toimiin unionin ulkosuhteissa ottaen erityisesti huomioon ulkoasiat, kehityksen ja humanitaarisen avun; muistuttaa, että unionin ulkopoliittisissa toimissa, erityisesti kauppa-, kehitys-, ympäristö- ja muuttoliikepolitiikassa, on noudatettava ihmisoikeuksia, pyrittävä saavuttamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määritellyt tavoitteet ja pantava täytäntöön ihmisoikeuslausekkeet kaikissa unionin sopimuksissa, myös kauppasopimuksissa; pyytää tämän vuoksi, että kolmansien maiden kanssa muuttoliikkeen alalla tehtävässä yhteistyössä olisi arvioitava kyseisten maiden maahanmuuttajia ja turvapaikanhakijoita koskevia tukijärjestelmiä, niiden pakolaisille antamaa tukea sekä niiden valmiuksia ja halua torjua ihmiskauppaa ja ihmisten salakuljetusta; kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita tekemään tiiviimpää yhteistyötä Kanadan kaltaisten maiden kanssa, jotka toteuttavat tehokasta uudelleensijoittamispolitiikkaa; korostaa, että mitään tämän alan toimia ei pitäisi kuitenkaan panna täytäntöön kehitysapupolitiikan kustannuksella; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vaatii sisällyttämään liikkumisvapauden sekä oikeuden koulutukseen, terveyteen ja työhön ensisijaisina tavoitteina unionin ulkoisen yhteistyöpolitiikan rahoitusvälineisiin ja kehottaa tukemaan kehitysmaita, jotta ne voivat ottaa pitkällä aikavälillä käyttöön näitä oikeuksia tukevia toimintalinjoja; kehottaa komissiota ja EUH:ta kiinnittämään erityistä huomiota muuttajien oikeuksiin maakohtaisten ihmisoikeusstrategioiden yhteydessä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | toivoo, että maahanmuuttajien ja pakolaisten oikeudet sisällytetään erillisenä kohtana vuoropuheluihin, joita unioni käy asiaankuuluvien kolmansien maiden kanssa, ja että unionin rahoitus haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ja kansalaisjärjestöjen, ihmisoikeuksien puolustajien sekä maahanmuuttajien oikeuksia ajavien toimittajien ja asianajajien suojelua koskeville hankkeille asetetaan ensisijaiseksi tavoitteeksi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa tästä syystä maita varmistamaan riippumattomien tarkkailijoiden, kansalaisjärjestöjen, kansallisten ja kansainvälisten elinten ja järjestöjen sekä tiedotusvälineiden pääsyn kaikkiin pakolaisten vastaanotto- ja säilöönottopaikkoihin; kannustaa unionin edustustoja ja jäsenvaltioiden suurlähetystöjä sekä Euroopan parlamentin valtuuskuntia valvomaan maahanmuuttajien tilannetta näissä paikoissa ja olemaan tässä asiassa yhteydessä kansallisiin viranomaisiin, jotta taataan maahanmuuttajien oikeuksien kunnioittaminen ja avoimuus yleisöön nähden; |
| --- | --- |

62.

| 63. | toteaa, että ihmiskauppiaat kauppaavat monille pakolaisille valheellista kuvaa; muistuttaa jälleen kerran, että on tärkeää torjua ihmiskauppaa, katkaista rahavirrat ja purkaa verkostot, koska näin vaikutetaan myönteisesti niiden pakolaisten ihmisoikeustilanteeseen kolmansissa maissa, jotka pyrkivät pakenemaan sotaa ja kauhua; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kannustaa muuttajien oikeuksien puolustamisen alalla tiiviiseen yhteistyöhön muuttajien hallinnoinnin parissa toimivien toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen ja muiden elinten ja organisaatioiden kanssa etenkin niissä maissa, joihin ilmiö vaikuttaa eniten, jotta voidaan auttaa niitä ottamaan muuttajat vastaan ihmisarvoisesti ja heidän oikeuksiaan kunnioittaen; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa tarvetta vahvistaa näiden järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan ehkäisemiseksi tehostamalla koulutusta, valmiuksien kehittämistoimia ja tiedonvaihtomekanismeja sekä arvioimalla maahanmuuttoalan yhteyshenkilöiden verkostojen vaikutusta ja yhteistyötä, johon ne ryhtyvät kolmansien maiden kanssa edistääkseen rikosoikeudellista yhteistyötä, ja kannustamalla ratifioimaan tätä alaa koskevat Palermon yleissopimuksen pöytäkirjat, jotta voidaan tehostaa rikosoikeudellista yhteistyötä ja tunnistaa epäillyt sekä auttaa oikeudellisessa tutkinnassa yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa ottamaan Euroopan parlamentin tiiviimmin mukaan ihmisoikeudet muuttoliikepolitiikassa huomioon ottavan monialaisen lähestymistavan käyttöönottoon ja sisällyttämään nämä asiat unionin vuosikertomukseen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa ja myös sen maakohtaiseen osioon; vaatii tehostamaan kolmansien maiden kanssa sovittujen työjärjestelyjen sekä unionin asiaankuuluvien virastojen ulkoisten yhteistyötoimien parlamentaarista valvontaa; vaatii ottamaan paremmin huomioon asiantuntijaraportit ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston keräämät tiedot pakolaisten alkuperämaista; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tunnustaa kansalaisyhteiskunnan roolin ja osuuden poliittisessa vuoropuhelussa; korostaa, että on tärkeää kuulla kansalaisyhteiskuntaa kaikessa unionin ulkopolitiikassa kiinnittäen erityistä huomiota täysimääräiseen osallistumiseen, avoimuuteen ja asianmukaiseen tiedonlevitykseen kaikista muuttoliikettä koskevista toimista ja menettelyistä; muistuttaa, että naisjärjestöjen osallistumista konfliktinratkaisua koskevaan päätöksentekoon on lisättävä ja pakolaisnaisten, kotiseudultaan siirtymään joutuneiden naisten ja maahanmuuttajanaisten on voitava osallistua asianmukaisesti heitä koskevaan päätöksentekoon; kehottaa komissiota ja EUH:ta kehittämään kolmansien maiden kansallisten ihmisoikeuselinten valmiuksia, jotta ne voivat tehostaa pyrkimyksiään suojella maahanmuuttajien oikeuksia ja torjua epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua sekä maahanmuuttajiin kohdistuvia vihapuheita ja viharikoksia 32 kansallisen ihmisoikeusasiamiehen ja -elimen allekirjoittaman Belgradin julistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa vastaanottavia maita antamaan enemmän arvoa maahanmuuttajien järjestöille, joiden olisi osallistuttava suoraan yhteisöjen kehittämisohjelmiin; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan sitoumustaan varata 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysapuun; vaatii, että maahanmuuttoa koskevaa yhteistyötä ei saa koskaan asettaa tämän avun ehdoksi, ja vaatii, etteivät unioni eivätkä sen jäsenvaltiot sisällytä pakolaisten vastaanottamiseen tarkoitettuja varoja kehitysapuun; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa, että kehitysapuohjelmia ei pitäisi käyttää ainoastaan muuttoliikkeeseen ja rajavalvontaan liittyviin tarkoituksiin; vaatii, että maahanmuuttajille ja turvapaikanhakijoille suunnatuissa unionin kehityshankkeissa sovelletaan ”ketään ei jätetä” -periaatetta keskittymällä perussosiaalipalvelujen, erityisesti terveydenhuollon ja koulutuksen, saatavuuteen ja kiinnittämällä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja ryhmiin, kuten naisiin, lapsiin, vähemmistöihin ja alkuperäisväestöihin, hlbt-ihmisiin ja vammaisiin henkilöihin; |
| --- | --- |

70.

| 71. | panee merkille maahanmuuton myönteiset näkökohdat muuttajien alkuperämaan kehityksen kannalta, kuten muuttajien rahalähetykset, jotka voivat tukea merkittävällä tavalla perheiden ja yhteisön kehittymistä; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita pienentämään rahalähetyksistä aiheutuvia kuluja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita noudattamaan johdonmukaista, tehokasta ja vaikuttavaa kehityspolitiikkaa ja asettamaan ihmisoikeuksien kunnioittamisen etusijalle kolmansien maiden suhteen harjoittamassaan muuttoliikepolitiikassa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa unionia sisällyttämään muuttoliikettä koskevan osion Cotonoun jälkeiseen kehykseen, jossa määritetään unionin ja AKT-maiden väliset tulevat suhteet; huomauttaa, että kolmansien maiden aiempaa laajempi osallistuminen maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan välineiden suunnitteluun ja niistä neuvottelemiseen edistäisi näiden välineiden ”kumppanuusluonnetta” ja parantaisi niiden paikallista omavastuullisuutta ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa antamaan velkahelpotuksia köyhtyneille maille, jotta niitä voidaan auttaa kehittämään sellaista politiikkaa, jolla varmistetaan ihmisoikeuksien noudattaminen; korostaa, että kestäviä velkaratkaisuja, muun muassa vastuullista lainanantoa ja -ottoa koskevia standardeja, on edistettävä valtionvelan uudelleenjärjestelyprosessin monitasoisen oikeudellisen kehyksen avulla, jotta voidaan keventää velkataakkaa ja välttää kestämättömiä velkoja ja luoda siten edellytykset ihmisoikeuksien suojelulle pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

74.

| 75. | suhtautuu myönteisesti muuttoliikkeen sisällyttämiseen kestävän kehityksen tavoitteisiin, etenkin kymmenenteen kestävään kehityksen tavoitteeseen, jossa asetetaan puitteet maailmanlaajuiselle kehityspolitiikalle vuoteen 2030 asti; muistuttaa, että valtiot ovat sitoutuneet tekemään kansainvälistä yhteistyötä varmistaakseen turvallisen, hallitun ja laillisen muuttoliikkeen, jossa kunnioitetaan täysimääräisesti maahanmuuttajien, pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden ihmisoikeuksia ja inhimillistä kohtelua heidän asemastaan riippumatta; huomauttaa, että pakkomuutto on sekä humanitaarinen ongelma että kehityshaaste ja siksi humanitaaristen toimijoiden ja kehitystoimijoiden välisen koordinoinnin olisi parannettava; katsoo, että kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano tarjoaa mahdollisuuden vahvistaa oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikassa ja ottaa käyttöön muuttoliikettä koskevia suuntaviivoja kehitysstrategioissa; kehottaa kansainvälistä yhteisöä laatimaan mitattavissa olevia indikaattoreita muuttoliikettä koskevia kestävän kehityksen tavoitteita varten sekä keräämään ja julkaisemaan eriteltyjä tietoja maahantulijoiden pääsystä kunnolliseen työhön, terveydenhuoltoon ja koulutukseen, erityisesti kehittyvissä kohdemaissa, jotta muuttoliikkeen hallintaa voidaan parantaa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | korostaa, että unionin ja sen jäsenvaltioiden on tuettava vähiten kehittyneitä maita ilmastonmuutoksen torjunnan alalla, jotta ehkäistään köyhyyden pahenemista ja ympäristösyistä siirtymään joutuneiden henkilöiden määrän lisääntymistä näissä maissa; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pyytää unionia osallistumaan aktiivisesti termiä ”ilmastopakolainen” koskevaan keskusteluun ja sen mahdolliseen määrittelemiseen kansainvälisessä oikeudessa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa koordinoimaan tehokkaammin ja arvioimaan Euroopan unionin kolmansille maille tarjoamien, muuttoliikkeeseen liittyvien rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa, vaikuttavuutta ja jatkuvuutta sekä niiden hyödyntämistä muuttoliikepolitiikan, kansainvälisen kehitysyhteistyön, ulkopolitiikan, naapuruuspolitiikan ja humanitaarisen avustustoiminnan kaltaisilla osa-alueilla ja toteaa, että vuosina 2004–2014 yli 400 projektiin osoitettiin varoja yli miljardi euroa; |
| --- | --- |

78.

| 79. | korostaa unionin yhteistyövälineiden vaikutusta maahanmuuton, turvapaikka-asioiden ja ihmisoikeuksien suojelun aloilla; ottaa huomioon, että on perustettu hätärahasto vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden torjumiseksi Afrikassa, pyytää arvioimaan ja valvomaan tätä rahastoa sekä vastaavia sopimuksia, kuten EU:n ja Turkin julkilausuma sekä Khartumin ja Rabatin prosessit; |
| --- | --- |

79.

| 80. | korostaa, että kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa on keskitettävä apu muuttoliikettä synnyttävien yhteiskunnallisten, taloudellisten ja poliittisten kriisien ratkaisuun; |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa, että unionin on yhä tiiviimmässä yhteistyössä kolmansien maiden kanssa hyödynnettävä maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan välineitä, jotta vahvistetaan niiden kumppanuusluonnetta, tehokkuutta ja vaikutusta maahanmuuttoon liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pitää tärkeänä, että maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevissa kysymyksissä toimitaan johdonmukaisemmin ja kokonaisvaltaisesti, sisällytetään ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevat tiukat seuranta- ja valvontamekanismit kaikkiin ulkoisiin sopimuksiin ja asetetaan etusijalle lähtö- ja kauttakulkumaissa toteutettavat hankkeet, joilla parannetaan muuttajien ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kehottaa unionia allekirjoittamaan liikkuvuutta edistäviä kumppanuussopimuksia läheisimpien kumppaneidensa kanssa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan palauttamispolitiikkaa, jossa maahanmuuttajia palautetaan vain sellaisiin alkuperämaihin, joissa nämä voidaan ottaa vastaan täysin turvallisesti ja heidän perusoikeuksiaan ja prosessuaalisia oikeuksiaan täysimääräisesti kunnioittaen, ja pyytää tässä yhteydessä suosimaan vapaaehtoista paluuta pakkotoimin tapahtuvan palauttamisen sijasta; korostaa, että näiden toimien yhteydessä kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin on sisällytettävä suojalausekkeita, joilla varmistetaan, ettei lähtömaahan palautettavien muuttajien ihmisoikeuksia loukata eikä heitä vainota; korostaa säännöllisten arviointien merkitystä, jotta sopimuksia ei tehdä sellaisten maiden kanssa, jotka eivät noudata kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vaatii toteuttamaan toimia, jotka kohdistetaan salakuljetusverkostoihin ja ihmiskaupan lopettamiseen; vaatii ottamaan käyttöön laillisia ja turvallisia väyliä, kuten humanitaariset käytävät, kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille; vaatii, että otetaan käyttöön pysyviä ja pakollisia uudelleensijoittamisohjelmia ja että konfliktialueilta pakeneville myönnetään humanitaarisia viisumeita myös siksi, että heillä olisi mahdollisuus päästä kolmanteen maahan ja anoa turvapaikkaa; kehottaa ottamaan käyttöön enemmän laillisia väyliä ja laatimaan yleiset säännöt maahantulolle ja oleskelulle, jotta muuttajat voivat työskennellä ja etsiä työtä; |
| --- | --- |

85.

| 86. | korostaa, että on luotava ja pantava paremmin täytäntöön järjestelyt, joilla voidaan suojella hädässä olevia, maassa kauttakulun vuoksi olevia ja unionin rajoilla olevia muuttajia; |
| --- | --- |

86.

| 87. | suhtautuu myönteisesti ihmissalakuljettajien ja ihmiskauppiaiden vastaisiin toimiin ja kannattaa rajaturvallisuuden parantamista unionin ulkorajoilla; korostaa, että tarvitaan nopeaa ja pitkän aikavälin toimintaa varten kattava ja konkreettinen toimintasuunnitelma, johon sisältyy kolmansien maiden kanssa tehtävä yhteistyö ihmissalakuljetukseen osallistuvien järjestäytyneiden rikollisverkostojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | korostaa, että maahanmuuttajien salakuljetus liittyy ihmiskauppaan ja on vakava ihmisoikeusloukkaus; muistuttaa, että EUNAVFOR MED SOPHIA -operaation käynnistäminen on yksi konkreettinen keino torjua maahanmuuttajien salakuljetusta; kehottaa unionia jatkamaan ja tehostamaan tämän tyyppisiä operaatioita; |
| --- | --- |

88.

| 89. | katsoo, että on pohdittava turvallisuuden ja rajapolitiikan vahvistamista ja sitä, miten voidaan parantaa Frontexin ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) asemaa tulevaisuudessa; vetoaa solidaarisuuteen ja sitoumuksiin, jotta virastojen talousarvioihin ja toimintaan varataan riittävästi varoja; |
| --- | --- |

89.

| 90. | korostaa tarvetta parantaa järjestelykeskusten ja saapumispaikkojen toimintaa unionin ulkorajoilla; |
| --- | --- |

90.

| 91. | vaatii unionia sisällyttämään tietosuojan rajoilla ja muuttoreiteillä tapahtuvaa tiedonvaihtoa koskeviin sopimuksiin; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pyytää unionia ja vastaanottavia maita kehittämään tehokkaita keinoja tietovirtojen sekä tietojen keräämisen, yhdistämisen ja analysoinnin koordinointiin ja yhtenäistämiseen; |
| --- | --- |

92.

o

o o

| 93. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:lle, Euroopan neuvostolle, Afrikan unionille, Amerikan valtioiden järjestölle sekä Arabiliitolle. |
| --- | --- |

93.

---

(1)  EUVL C 294, 12.8.2016, s. 18.

(2)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 47.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0102.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0312.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0073.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0300.

(7)  http://apum.parlement.ma/Future_Meetings/Docs/IISummit-of-Speakers_Lisbon-11MAY2015/DeclaracaoCimeira_EN.pdf

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0470.

(9)  EUVL C 179, 18.5.2016, s. 40.

(10)  Kansainvälistä muuttoliikettä koskeva YK:n kertomus 2015, saatavana osoitteessa http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/publications/migrationreport/docs/MigrationReport2015_Highlights.pdf

(11)  Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 13 artiklan 2 kohta.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/125 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/125

---

P8_TA(2016)0405

Yritysten vastuu kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 yritysten vastuusta kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista (2015/2315(INI))

(2018/C 215/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä New Yorkissa 16. joulukuuta 1966 hyväksytyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä New Yorkissa 16. joulukuuta 1966 hyväksytyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 3, 8, 21 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 3, 8, 21 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81, 82, 83, 114, 208 ja 352 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81, 82, 83, 114, 208 ja 352 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen sellaisena kuin ulkoasiainneuvosto hyväksyi sen 25. kesäkuuta 2012 (1) sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan toimintasuunnitelman vuosiksi 2015–2019, jonka neuvosto hyväksyi 20. heinäkuuta 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen sellaisena kuin ulkoasiainneuvosto hyväksyi sen 25. kesäkuuta 2012 (1) sekä ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan toimintasuunnitelman vuosiksi 2015–2019, jonka neuvosto hyväksyi 20. heinäkuuta 2015 (2),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen loukkauksista antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen loukkauksista antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2014 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2014 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (3),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2013 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2013 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (4),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2013 korruptiosta julkisella ja yksityisellä sektorilla ja sen vaikutuksista ihmisoikeuksiin kolmansissa maissa antamansa päätöslauselman (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2013 korruptiosta julkisella ja yksityisellä sektorilla ja sen vaikutuksista ihmisoikeuksiin kolmansissa maissa antamansa päätöslauselman (5),

| — | ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta: tilivelvollinen, avoin ja vastuullinen yritystoiminta sekä kestävä kasvu (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta: tilivelvollinen, avoin ja vastuullinen yritystoiminta sekä kestävä kasvu (6),

| — | ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta: yhteiskunnan etujen sekä kestävän ja osallistavan elpymisen edistäminen (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 antamansa päätöslauselman yritysten yhteiskuntavastuusta: yhteiskunnan etujen sekä kestävän ja osallistavan elpymisen edistäminen (7),

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2014 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 26/9, jossa YK:n ihmisoikeusneuvosto päätti perustaa avoimen hallitustenvälisen työryhmän, jonka tehtävänä olisi laatia oikeudellisesti sitova kansainvälinen asiakirja ylikansallisista yhtiöistä ja muista liikeyrityksistä ja ihmisoikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2014 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 26/9, jossa YK:n ihmisoikeusneuvosto päätti perustaa avoimen hallitustenvälisen työryhmän, jonka tehtävänä olisi laatia oikeudellisesti sitova kansainvälinen asiakirja ylikansallisista yhtiöistä ja muista liikeyrityksistä ja ihmisoikeuksista,

| — | ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tarkistetut toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kolmikantajulistuksen monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta, integroitua raportointia käsittelevän kansainvälisen komitean (IIRC) puitteet, YK:n Global Compact -aloitteen kymmenen periaatetta ja Kansainvälisen standardisoimisjärjestön yhteiskuntavastuuta koskevan ISO 26000 -standardin sekä käsiteollisuus- ja pk-yritysten eurooppalaisen standardointitoimiston eurooppalaisille pk-yrityksille laatimat ohjeet yhteiskuntavastuuta koskevasta ISO 26000 -standardista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tarkistetut toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kolmikantajulistuksen monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta, integroitua raportointia käsittelevän kansainvälisen komitean (IIRC) puitteet, YK:n Global Compact -aloitteen kymmenen periaatetta ja Kansainvälisen standardisoimisjärjestön yhteiskuntavastuuta koskevan ISO 26000 -standardin sekä käsiteollisuus- ja pk-yritysten eurooppalaisen standardointitoimiston eurooppalaisille pk-yrityksille laatimat ohjeet yhteiskuntavastuuta koskevasta ISO 26000 -standardista,

| — | ottaa huomioon YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteiden ja YK:n Global Compact -aloitteen mukaisesti parhaillaan toteutettavan Realising Long-term Value for Companies and Investors -hankkeen (pitkän aikavälin arvon tuottaminen yrityksille ja investoijille), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteiden ja YK:n Global Compact -aloitteen mukaisesti parhaillaan toteutettavan Realising Long-term Value for Companies and Investors -hankkeen (pitkän aikavälin arvon tuottaminen yrityksille ja investoijille),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston jäsenvaltioilleen 2. maaliskuuta 2016 antaman suosituksen ihmisoikeuksista ja liiketoiminnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston jäsenvaltioilleen 2. maaliskuuta 2016 antaman suosituksen ihmisoikeuksista ja liiketoiminnasta,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon yritysten yhteiskuntavastuuta koskevasta uudistetusta EU:n strategiasta vuosiksi 2011–2014 (COM(2011)0681) ja komission vihreän kirjan yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä (COM(2001)0366) sekä siihen sisältyvän määritelmän yritysten yhteiskuntavastuusta samoin kuin sen seurantatiedonannot vuosilta 2006 ja 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon yritysten yhteiskuntavastuuta koskevasta uudistetusta EU:n strategiasta vuosiksi 2011–2014 (COM(2011)0681) ja komission vihreän kirjan yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä (COM(2001)0366) sekä siihen sisältyvän määritelmän yritysten yhteiskuntavastuusta samoin kuin sen seurantatiedonannot vuosilta 2006 ja 2011,

| — | ottaa huomioon Maastrichtin periaatteisiin pohjautuvat valtioiden ekstraterritoriaaliset velvoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maastrichtin periaatteisiin pohjautuvat valtioiden ekstraterritoriaaliset velvoitteet,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0243/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0243/2016),

| A. | ottaa huomioon, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina; ottaa huomioon, että EU:n toiminta kansainvälisellä tasolla (muun muassa sen kauppapolitiikassa) ”perustuu [näihin] periaatteisiin”; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina; ottaa huomioon, että EU:n toiminta kansainvälisellä tasolla (muun muassa sen kauppapolitiikassa) ”perustuu [näihin] periaatteisiin”;

| B. | ottaa huomioon, että yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin valtioihin ja kaikkiin yrityksiin, toisin sanoen sekä yrityksiin, joiden toiminta on valtioiden rajat ylittävää, että muihin yrityksiin riippumatta niiden koosta, toimialasta, sijainnista, omistuksesta tai rakenteesta, mutta tehokas valvonta- ja seuraamusmekanismi ovat edelleen haaste suuntaviivojen maailmanlaajuisessa täytäntöönpanossa; ottaa huomioon, että 6. helmikuuta 2013 antamissaan päätöslauselmissa parlamentti muistutti pk-yritysten erityispiirteistä, jotka olisi otettava asianmukaisesti huomioon yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa politiikoissa, ja tarpeesta pk-yritysten mahdollisuuksiin soveltuvaan joustavaan lähestymistapaan yritysten yhteiskuntavastuussa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin valtioihin ja kaikkiin yrityksiin, toisin sanoen sekä yrityksiin, joiden toiminta on valtioiden rajat ylittävää, että muihin yrityksiin riippumatta niiden koosta, toimialasta, sijainnista, omistuksesta tai rakenteesta, mutta tehokas valvonta- ja seuraamusmekanismi ovat edelleen haaste suuntaviivojen maailmanlaajuisessa täytäntöönpanossa; ottaa huomioon, että 6. helmikuuta 2013 antamissaan päätöslauselmissa parlamentti muistutti pk-yritysten erityispiirteistä, jotka olisi otettava asianmukaisesti huomioon yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa politiikoissa, ja tarpeesta pk-yritysten mahdollisuuksiin soveltuvaan joustavaan lähestymistapaan yritysten yhteiskuntavastuussa;

| C. | toteaa, että YK:n Global Compact -aloitteessa (8), joka sisältää kymmenen periaatetta, pyydetään yrityksiä omaksumaan, tukemaan ja toteuttamaan omassa vaikutuspiirissään keskeisiä arvoja ihmisoikeuksien, työelämän normien, ympäristön sekä korruption torjunnan alalla, sitoutumaan näihin arvoihin ja soveltamaan niitä yrityksensä liiketoiminnassa vapaaehtoisesti; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että YK:n Global Compact -aloitteessa (8), joka sisältää kymmenen periaatetta, pyydetään yrityksiä omaksumaan, tukemaan ja toteuttamaan omassa vaikutuspiirissään keskeisiä arvoja ihmisoikeuksien, työelämän normien, ympäristön sekä korruption torjunnan alalla, sitoutumaan näihin arvoihin ja soveltamaan niitä yrityksensä liiketoiminnassa vapaaehtoisesti;

| D. | toteaa, että liikeyritykset ovat yksi merkittävimmistä toimijoista talouden globaalistumisessa, finanssipalveluissa ja kansainvälisessä kaupassa ja että niiden edellytetään noudattavan kaikkia sovellettavia lakeja ja voimassa olevia kansainvälisiä sopimuksia sekä kunnioittavan ihmisoikeuksia; toteaa, että kauppa ja ihmisoikeudet voivat tukea toisiaan ja että samalla kun elinkeinoelämän velvoitteena on kunnioittaa ihmisoikeuksia, sillä voi olla myös tärkeä rooli myönteisten kannustimien tarjoajana ihmisoikeuksien, demokratian, ympäristönormien ja yritysten yhteiskuntavastuun edistämisen suhteen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että liikeyritykset ovat yksi merkittävimmistä toimijoista talouden globaalistumisessa, finanssipalveluissa ja kansainvälisessä kaupassa ja että niiden edellytetään noudattavan kaikkia sovellettavia lakeja ja voimassa olevia kansainvälisiä sopimuksia sekä kunnioittavan ihmisoikeuksia; toteaa, että kauppa ja ihmisoikeudet voivat tukea toisiaan ja että samalla kun elinkeinoelämän velvoitteena on kunnioittaa ihmisoikeuksia, sillä voi olla myös tärkeä rooli myönteisten kannustimien tarjoajana ihmisoikeuksien, demokratian, ympäristönormien ja yritysten yhteiskuntavastuun edistämisen suhteen;

| E. | toteaa kuitenkin, että yritykset voivat toisinaan aiheuttaa ihmisoikeusloukkauksia tai myötävaikuttaa niihin sekä vaikuttaa haitallisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten vähemmistöjen, alkuperäisväestön, naisten ja lasten, oikeuksiin tai myötävaikuttaa ympäristöongelmien syntymiseen; |
| --- | --- |

E.

toteaa kuitenkin, että yritykset voivat toisinaan aiheuttaa ihmisoikeusloukkauksia tai myötävaikuttaa niihin sekä vaikuttaa haitallisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten vähemmistöjen, alkuperäisväestön, naisten ja lasten, oikeuksiin tai myötävaikuttaa ympäristöongelmien syntymiseen;

| F. | ottaa huomioon, että liikeyritysten tekemät ihmisoikeusloukkaukset ovat maailmanlaajuinen huolenaihe ja että kaikilla maailman yrityksillä on velvollisuus kunnioittaa ihmisoikeuksia; toteaa myös, että EU:n toimielimillä on ensisijainen velvollisuus säännellä EU:hun yhteydessä olevien yritysten vastuuta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että liikeyritysten tekemät ihmisoikeusloukkaukset ovat maailmanlaajuinen huolenaihe ja että kaikilla maailman yrityksillä on velvollisuus kunnioittaa ihmisoikeuksia; toteaa myös, että EU:n toimielimillä on ensisijainen velvollisuus säännellä EU:hun yhteydessä olevien yritysten vastuuta;

| G. | toteaa, että monilla kansainvälisillä kolmansissa maissa toimivilla yrityksillä – olivatpa ne eurooppalaisia tai eivät – on huomattavaa liiketoimintaa Euroopassa tai niiden kotipaikka on siellä ja/tai ne saattavat olla eurooppalaisten yritysten omistamia, niillä on varoja tai omaisuutta Euroopassa tai määräysvalta muissa yrityksissä Euroopassa taikka ne saavat investointeja tai käyttävät finanssilaitosten palveluja Euroopassa; toteaa, että globalisaatio ja tekniikan kehittyminen ovat johtaneet siihen, että yritykset ulkoistavat toimintoja paikallisille toimittajille tai käyttävät toimitus- ja tuotantoketjussaan tavaroita tai palveluja, joita toiset yritykset tuottavat tai tarjoavat monissa eri maissa ja näin ollen eri lainkäyttöalueilla, joissa on erilaiset oikeusjärjestelmät, erilaisia ihmisoikeuksien suojan tasoja ja standardeja sekä erilaisia täytäntöönpanon tasoja; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että monilla kansainvälisillä kolmansissa maissa toimivilla yrityksillä – olivatpa ne eurooppalaisia tai eivät – on huomattavaa liiketoimintaa Euroopassa tai niiden kotipaikka on siellä ja/tai ne saattavat olla eurooppalaisten yritysten omistamia, niillä on varoja tai omaisuutta Euroopassa tai määräysvalta muissa yrityksissä Euroopassa taikka ne saavat investointeja tai käyttävät finanssilaitosten palveluja Euroopassa; toteaa, että globalisaatio ja tekniikan kehittyminen ovat johtaneet siihen, että yritykset ulkoistavat toimintoja paikallisille toimittajille tai käyttävät toimitus- ja tuotantoketjussaan tavaroita tai palveluja, joita toiset yritykset tuottavat tai tarjoavat monissa eri maissa ja näin ollen eri lainkäyttöalueilla, joissa on erilaiset oikeusjärjestelmät, erilaisia ihmisoikeuksien suojan tasoja ja standardeja sekä erilaisia täytäntöönpanon tasoja;

| H. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien suojelun on oltava sekä jäsenvaltioiden että unionin ensisijainen tavoite; ottaa huomioon, että EU on ollut johtavassa asemassa neuvoteltaessa ja pantaessa täytäntöön useita maailmanlaajuista vastuuta koskevia globaaleja aloitteita samalla kun se on edistänyt ja noudattanut kansainvälisiä normeja; katsoo, että ihmisoikeusloukkaukset edellyttävät tehokkaita oikeussuojatoimia; toteaa, että tarvitaan oikeudenmukaisempi ja tehokkaampi kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön mukainen oikeussuojajärjestelmä, jossa käsitellään yritysten tekemiä ihmisoikeusloukkauksia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien suojelun on oltava sekä jäsenvaltioiden että unionin ensisijainen tavoite; ottaa huomioon, että EU on ollut johtavassa asemassa neuvoteltaessa ja pantaessa täytäntöön useita maailmanlaajuista vastuuta koskevia globaaleja aloitteita samalla kun se on edistänyt ja noudattanut kansainvälisiä normeja; katsoo, että ihmisoikeusloukkaukset edellyttävät tehokkaita oikeussuojatoimia; toteaa, että tarvitaan oikeudenmukaisempi ja tehokkaampi kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön mukainen oikeussuojajärjestelmä, jossa käsitellään yritysten tekemiä ihmisoikeusloukkauksia;

| I. | katsoo, että yritysten vastuuta ihmisoikeusrikkomuksista ei edelleenkään käsitellä globaalisti ja kokonaisvaltaisesti; ottaa huomioon, että kansainvälisten yhtiöiden ihmisoikeusrikkomusten uhrien oikeussuojakeinojen käytöllä on lukuisia esteitä, kuten todisteiden hyväksyttävyyttä ja esittämistä koskevat menettelylliset esteet, usein kohtuuttomat oikeudenkäyntikulut ja yritysten vastuuta ihmisoikeusrikkomuksista koskevien selkeiden normien puute; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että yritysten vastuuta ihmisoikeusrikkomuksista ei edelleenkään käsitellä globaalisti ja kokonaisvaltaisesti; ottaa huomioon, että kansainvälisten yhtiöiden ihmisoikeusrikkomusten uhrien oikeussuojakeinojen käytöllä on lukuisia esteitä, kuten todisteiden hyväksyttävyyttä ja esittämistä koskevat menettelylliset esteet, usein kohtuuttomat oikeudenkäyntikulut ja yritysten vastuuta ihmisoikeusrikkomuksista koskevien selkeiden normien puute;

Yritykset ja ihmisoikeudet

| 1. | panee merkille, että liiketoiminnan ja toimitusketjujen lisääntyvä globalisoituminen ja kansainvälistyminen korostavat yritysten merkitystä ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistamisessa ja luovat tilanteen, jossa kansainväliset normit, säännöt ja yhteistyö ovat keskeisen tärkeitä ihmisoikeusrikkomusten välttämiseksi kolmansissa maissa; on erittäin huolestunut kolmansissa maissa sattuneista ihmisoikeusloukkauksista, jotka ovat tulosta myös joidenkin EU:n yritysten johdon päätöksistä sekä yksittäisten henkilöiden sekä valtiollisten ja muiden toimijoiden toimista; muistuttaa yritysmaailman toimijoita näiden velvollisuudesta kunnioittaa ihmisoikeuksia kaikessa globaalissa toiminnassaan riippumatta siitä, missä käyttäjät sijaitsevat, tai siitä, noudattaako isäntävaltio omia ihmisoikeusvelvoitteitaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että teknologian nopea kehitys vaatii pikaisesti huomiota ja asianmukaisia lainsäädäntöpuitteita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vahvistaa, että on tarpeen toimia ripeästi yhtäjaksoisella, tehokkaalla ja johdonmukaisella tavalla kaikilla tasoilla, mukaan luettuna kansallinen, Euroopan ja kansainvälinen taso, jotta voidaan puuttua tehokkaasti kansainvälisten yhtiöiden tekemiin ihmisoikeusrikkomuksiin, silloin kun niitä tapahtuu, ja käsitellä oikeudellisia ongelmia, jotka aiheutuvat yritysten ja niiden toiminnan ekstraterritoriaalisesta ulottuvuudesta sekä tähän liittyvästä epävarmuudesta sen suhteen, mikä taho on vastuussa ihmisoikeusloukkauksista; |
| --- | --- |

3.

Kansainväliset puitteet

| 4. | pitää myönteisenä YK:n suuntaviivojen hyväksymistä ja kannattaa voimakkaasti niiden maailmanlaajuista täytäntöönpanoa; painottaa, että YK:n suuntaviivat hyväksyttiin YK:ssa yksimielisesti EU:n jäsenvaltioiden, ILOn ja Kansainvälisen kauppakamarin täydellä tuella ja että tukea annettiin myös sääntely- ja vapaaehtoistoimien ”älykkään yhdistelmän” idealle; vaatii, että EU:n edustajat ottavat kolmansien maiden kanssa käytävissä ihmisoikeusvuoropuheluissa johdonmukaisesti esille YK:n suuntaviivat ja muut yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat kansainväliset normit; kehottaa lisäksi yrityksiä panemaan suuntaviivat täytäntöön myös laatimalla asianmukaista huolellisuutta koskevia toimintalinjoja ja riskinhallintaan liittyviä suojatoimenpiteitä sekä vaatii tehokkaita oikeussuojakeinoja silloin, kun yritysten toimilla on ollut kielteisiä ihmisoikeusvaikutuksia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo YK:n Global Compact -aloitteen, yhteiskuntavastuuta koskevan ISO 26000 -standardin, monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskevan ILOn kolmikantajulistuksen sekä OECD:n toimintaohjeiden monikansallisille yrityksille olevan välineitä, joilla voidaan toteuttaa vastuullisuus yritysten liiketoiminnassa; |
| --- | --- |

5.

Kehotukset yrityksille ja niiden velvollisuus kunnioittaa ihmisoikeuksia

| 6. | kehottaa sekä eurooppalaisia että muita yrityksiä toimimaan ihmisoikeusasioissa asianmukaisen huolellisuuden periaatetta noudattaen ja soveltamaan tuloksia sisäisissä toimintalinjoissa ja menettelyissä; katsoo, että tähän tarvitaan resursseja ja arvovaltaa ja täytäntöönpanon on oltava asianmukaista; painottaa, että tämä edellyttää riittäviä resursseja; korostaa, että avoimuus ja viestintä toimenpiteistä, joiden avulla pyritään välttämään ihmisoikeusloukkaukset kolmansissa maissa, ovat keskeisen tärkeitä, jotta mahdollistetaan toimiva demokraattinen valvonta ja tietoon perustuvien valintojen tekeminen kuluttajille; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa yritysten yhteiskuntavastuun olevan erittäin tärkeä asia ja on tyytyväinen, että yritysten yhteiskuntavastuuseen perustuvien välineiden käyttö ja yritysten omaehtoinen sitoutuminen asiaan lisääntyy; korostaa kuitenkin, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on moraalinen velvollisuus ja yrityksiä ja niiden johtoa sitova oikeudellinen velvoite ja se olisi huomioitava pitkän aikavälin taloudellisissa näkymissä kaikkialla, missä yritykset toimivat, riippumatta niiden koosta tai toimialasta; toteaa, että yritysten asiaan liittyvät lailliset velvoitteet olisi määriteltävä konkreettisesti niiden koon ja valmiuksien mukaisesti; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä edelleen suojelemaan ihmisoikeuksia parhaalla mahdollisella tavalla mahdollisimman tehokkain toimin eikä pelkästään laatimalla turhia hallinnollisia ja byrokraattisia muodollisia sääntöjä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa uskovansa, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat ohjeet on pantava täytäntöön riittävän joustavasti, jotta kunkin jäsenvaltion ja alueen erityisvaatimukset ja etenkin pk-yritysten valmiudet voidaan ottaa huomioon; pitää tervetulleena aktiivista yhteistyötä, jota komissio tekee Euroopan parlamentin ja neuvoston tuella muiden kansainvälisten elinten kanssa ja jossa pyritään lähentämään perustavanlaatuisesti yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä aloitteita pitkällä aikavälillä, vaihtamaan ja edistämään yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä hyviä yrityskäytäntöjä sekä jatkamaan sinnikkäästi kansainvälisen ISO 26000 -standardia koskevien ohjeiden kehittämistä, jotta yritysten yhteiskuntavastuulle saadaan yhtenäinen, johdonmukainen ja avoin määritelmä; kehottaa komissiota edistämään tehokkaasti jäsenvaltioiden toimintapolitiikkojen ohjausta ja koordinointia, jotta minimoidaan vaara, että useammassa jäsenvaltiossa toimiville yrityksille aiheutuu erilaisten säännösten vuoksi lisäkustannuksia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa jälleen, että on kiinnitettävä huomiota pk-yritysten erityispiirteisiin, sillä ne toimivat pääasiassa paikallisesti ja alueellisesti tietyillä aloilla; pitää näin ollen erittäin tärkeänä sitä, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevissa EU:n politiikoissa, mukaan luettuna yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat, otetaan asianmukaisesti huomioon pk-yritysten erityisvaatimukset ja noudatetaan ”pienet ensin” -periaatetta sekä tunnustetaan, että pk-yrityksillä on epävirallinen ja intuitiivinen lähestymistapa yritysten yhteiskuntavastuuseen; toteaa jälleen vastustavansa kaikkia toimia, jotka saattavat aiheuttaa hallinnollisia tai taloudellisia lisärasitteita pk-yrityksille; kannattaa sen sijaan toimenpiteitä, joiden ansiosta pk-yritykset voivat harjoittaa yhteistoimintaa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa, että jos yritysten todetaan aiheuttaneen vahinkoa tai myötävaikuttaneen vahingon syntymiseen, niiden olisi kannettava sekä moraalinen että oikeudellinen vastuu ja tarjottava vahinkoa kärsineille henkilöille ja yhteisöille tehokkaat korjausprosessit tai osallistuttava sellaisten tarjoamiseen; toteaa, että tähän kuuluvat vahingonkorvaukset, vahinkojen korjaaminen ja takuut siitä, että vahinko ei toistu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on tyytyväinen käytäntöön, jossa vastuu ihmisoikeuksien kunnioittamisesta sisällytetään yritysten ja niiden yritys- ja yksityisasiakkaiden ja toimittajien välisiin sitoviin sopimusvaatimuksiin; panee merkille, että tällaiset vaatimukset voidaan useimmissa tapauksissa panna täytäntöön oikeudellisin keinoin; |
| --- | --- |

11.

Kehotukset jäsenvaltioille ja niiden velvollisuus kunnioittaa ihmisoikeuksia

| 12. | panee erittäin tyytyväisenä merkille sitovan yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevan YK:n sopimuksen valmistelun; pitää valitettavina tätä prosessia jarruttavia toimia ja kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita käymään näitä neuvotteluja rakentavassa hengessä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että valtioilla ja yrityksillä on erilaiset mutta toisiaan täydentävät roolit ihmisoikeuksien suojelussa; muistuttaa, että valtioilla on velvollisuus suojella ihmisoikeuksia lainkäyttöalueellaan myös yritysten rikkomuksia vastaan ja näin myös silloin, kun yritykset toimivat kolmansissa maissa; muistuttaa painokkaasti, että kun ihmisoikeusloukkauksia tapahtuu, valtioiden on annettava uhreille mahdollisuus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin; huomauttaa tässä yhteydessä, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen kolmansissa maissa myös takaamalla ihmisille tehokkaat oikeussuojakeinot niiden lainkäyttöalueella on olennainen osa EU:n ulkosuhteita näiden maiden kanssa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan liiketoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien toimintaperiaatteiden johdonmukaisuuden kaikilla tasoilla: EU:n eri toimielimissä, toimielinten välillä ja EU:n ja sen jäsenvaltioiden välillä sekä erityisesti EU:n kauppapolitiikassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään edellä mainitun periaatteen nimenomaisesti kaikkiin allekirjoittamiinsa sopimuksiin ja pysymään ihmisoikeuksiin liittyvissä kansainvälisissä sitoumuksissaan; toteaa, että tämä edellyttää tiivistä yhteistyötä komission eri pääosastojen ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kesken; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa EU:ta, jäsenvaltioita, kolmansia maita ja kaikkia kansallisia ja kansainvälisiä viranomaisia ottamaan kiireellisesti ja mahdollisimman laajalti käyttöön sitovia välineitä, jotka on omistettu ihmisoikeuksien tehokkaaseen suojeluun tällä alalla, sekä varmistamaan, että kaikki edellä mainituista kansainvälisistä säännöistä juontuvat kansalliset ja kansainväliset velvoitteet pannaan kaikin puolin täytäntöön; toivoo, että eurooppalaisten toimet yritysten yhteiskuntavastuun alalla voivat toimia esimerkkinä muille maille; on vakuuttunut, että kansallisten kehityspankkien on toimittava esimerkillisesti ja todistettavasti kunnioitettava ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa kaikkia valtioita, myös EU:ta ja sen jäsenvaltioita, panemaan täytäntöön YK:n suuntaviivat ripeästi ja määrätietoisesti kaikilla toimivaltaansa kuuluvilla aloilla muun muassa laatimalla toimintasuunnitelmia; pitää valitettavana, että huolimatta komission vuonna 2011 antamasta yritysten yhteiskuntavastuuta koskevasta tiedonannosta kaikki jäsenvaltiot eivät ole hyväksyneet yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia kannanottoja tai toimintapolitiikkoja, joissa mainitaan ihmisoikeudet, tai julkaisseet yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia suunnitelmia; kehottaa EU:ta julkaisemaan oman suunnitelman; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan kansalliset toimintasuunnitelmansa tai tarkistamaan niitä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n työryhmän ohjeistuksen mukaisesti; kehottaa laatimaan nämä suunnitelmat siten, että perustaksi otetaan lainsäädännön puutteet määrittelevä lähtötilanteen arviointi, luodaan mekanismit, joilla valvotaan suunnitelmien, politiikkojen ja käytäntöjen tehokkuutta, ja osallistetaan sidosryhmät mielekkäällä tavalla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan lainsäädäntöä johdonmukaisella, kokonaisvaltaisella, tehokkaalla ja sitovalla tavalla, jotta ne täyttävät velvoitteensa ehkäistä ja tutkia lainkäyttöalueellaan toimivien yritysten myös kolmansissa maissa tekemiä ihmisoikeusloukkauksia, rangaista niistä sekä hyvittää ne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita laatimaan selkeät säännöt, joiden mukaan yritysten, joiden kotipaikka on niiden alueella tai jotka kuuluvat niiden lainkäyttövaltaan, on kunnioitettava ihmisoikeuksia kaikessa toiminnassaan kaikissa maissa ja kaikissa yhteyksissä, joissa ne toimivat, sekä kaikissa liikesuhteissaan myös EU:n ulkopuolella; katsoo, että yritysten, kolmansissa maissa toimivat pankit ja muut rahoitus- tai luottolaitokset mukaan lukien, olisi varmistettava, että niillä on käytössään kokonsa ja valmiuksiensa mukaiset järjestelmät voidakseen arvioida riskejä ja lieventää mahdollisia kielteisiä vaikutuksia, jotka liittyvät niiden toiminnan ja arvoketjujen ihmisoikeuksiin, työhön, ympäristönsuojeluun ja katastrofeihin liittyviin näkökohtiin; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan säännöllisesti asiaa koskevien lakien soveltuvuutta ja korjaamaan mahdolliset puutteet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palauttaa mieliin viimeaikaisen lainsäädäntökehityksen kansallisella tasolla, kuten orjuuden uusista muodoista annetussa Yhdistyneen kuningaskunnan laissa olevan toimitusketjun avoimuutta koskevan lausekkeen ja huolellisuusvelvoitteesta annetun Ranskan lain, ja toteaa, että ne osoittavat merkittävää kehitystä kohti asianmukaisen huolellisuuden periaatteen pakollista noudattamista ihmisoikeusasioissa ja että EU on jo ottanut askelia tähän suuntaan (puutavara-asetus, muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskeva direktiivi, komission ehdotus asetukseksi konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien tinan, tantaalin ja volframin, niiden malmien ja kullan toimitusketjuun sovellettavan, vastuullisten tuojien omaehtoiseen vakuutukseen perustuvan unionin due diligence -järjestelmän perustamisesta); kehottaa komissiota, EU:n jäsenvaltioita ja kaikkia valtioita panemaan merkille tämän mallin, jolla asianmukaisen huolellisuuden periaatteen noudattamisesta tehdään ihmisoikeusasioissa pakollista; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että asianmukaisen huolellisuuden periaatteen pakollisessa noudattamisessa ihmisoikeusasioissa olisi edettävä YK:n suuntaviivoissa edellytettyjen vaiheiden mukaisesti ja siinä olisi otettava huomioon tietyt yleisperiaatteet, jotka koskevat ihmisoikeuksiin liittyvien riskien ennakoivaa tunnistamista, täsmällisten ja selkeiden toimintasuunnitelmien laatimista näiden riskien ehkäisemiseksi tai lieventämiseksi, soveltuvia toimia tunnettuihin ihmisoikeusloukkauksiin puuttumiseksi ja avoimuutta; korostaa, että toimissa olisi otettava huomioon yritysten koko ja siitä johtuvat valmiudet ja kiinnitettävä erityistä huomiota mikro- ja pk-yrityksiin; painottaa, että olisi varmistettava alan toimijoiden kuuleminen kaikissa vaiheissa samoin kuin kaiken kyseisiin hankkeisiin tai investointeihin liittyvän tiedon julkistaminen asianomaisille sidosryhmille; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa kaikkia valtioita ja erityisesti EU:ta ja sen jäsenvaltioita asettamaan etusijalle välittömät toimet, joilla otetaan käyttöön asianmukaisen huolellisuuden periaatteen pakollinen noudattaminen yrityksille, jotka ovat valtion omistuksessa tai hallinnassa ja/tai jotka saavat huomattavaa tukea ja palveluja valtion virastoilta tai EU:n toimielimiltä, sekä yrityksille, jotka tuottavat tavaroita tai palveluja julkista hankintaa koskevien sopimusten perusteella; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vaatimaan yrityksiä, jotka käyttävät meneillään olevan lainsäädäntömenettelyn soveltamisalaan kuuluvia raaka-aineita tai hyödykkeitä, jotka saattavat olla peräisin konfliktialueilta, osoittamaan tällaisten materiaalien lähteet ja käytön tuotemerkinnöillä ja antamaan kattavaa tietoa tuotteiden sisällöstä ja alkuperästä pyytämällä toimittajiaan – olivatpa nämä eurooppalaisia tai eivät – ilmoittamaan nämä tiedot; vaatii tukea sille, että 3TG-mineraalien ja -metallien tuojiin sovelletaan ns. konfliktimineraaleja koskevaa velvollisuutta asianmukaiseen huolellisuuteen käyttäen perustana OECD:n opasta ”OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas”; kehottaa harkitsemaan toimitusketjun asianmukaisen huolellisuuden vaatimuksen sisällyttämistä tähän prosessiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee tyytyväisenä merkille, että muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamista koskevan tilinpäätösdirektiivin 2014/95/EU tarkistamisen johdosta suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytetään vuodesta 2017 alkaen, että ne antavat tietoja ihmisoikeuksien kunnioittamista ja siihen liittyviä asioita koskevasta toimintapolitiikasta, riskeistä ja tuloksista; kehottaa jäsenvaltioita panemaan hyväksytyn aikataulun puitteissa tarkistetun tilinpäätösdirektiivin kokonaisuudessaan täytäntöön, mihin kuuluu asianmukaisten ja toimivien mekanismien perustaminen sen varmistamiseksi, että yhtiöt noudattavat raportointivaatimuksia; kehottaa komissiota laatimaan selkeät ohjeet yhtiöille uusista muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevista vaatimuksista; suosittaa, että tähän olisi kuuluttava yksityiskohtaisesti määritettävien keskeisten vähimmäiselementtien julkistaminen, jotta voidaan saada tarkka ja kattava kuva tärkeimmistä ihmisoikeuksiin liittyvistä riskeistä ja vaikutuksista yhtiön toiminnassa ja yhtiön globaalissa arvoketjussa; |
| --- | --- |

23.

Tehokkaiden oikeussuojakeinojen saatavuus

| 24. | kehottaa komissiota tutkimaan perusteellisesti ja kaikkia sidosryhmiä, myös kansalaisyhteiskuntaa ja yrityksiä, kuullen olemassa olevia esteitä oikeuden toteutumiselle jäsenvaltioiden tuomioistuinten käsittelemissä tapauksissa, jotka koskevat EU:hun sijoittautuneiden yritysten ulkomailla tekemiä väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia; on vahvasti sitä mieltä, että tässä arvioinnissa olisi keskityttävä määrittämään tehokkaita toimia näiden esteiden poistamiseksi tai vähentämiseksi ja edistämään niiden käyttöönottoa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet yhteistyössä kansainvälisten kumppanien kanssa varmistaakseen oikeudellisin, hallinnollisin, lainsäädännöllisin tai muin soveltuvin keinoin, että kun tällaisia ihmisoikeusloukkauksia esiintyy, niistä kärsineillä on mahdollisuus turvautua tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, kun tiettyyn valtioon sijoittautunut yritys pitää hallussaan, ohjaa tai valvoo yrityksiä, jotka ovat vastuussa ihmisoikeusrikkomuksista muissa maissa; kehottaa kyseisiä valtioita toteuttamaan asianmukaisia toimia vähentääkseen oikeudellisia, käytännöllisiä ja muita merkityksellisiä esteitä, jotka voivat johtaa oikeussuojakeinojen käytön epäämiseen, ja perustamaan asianmukaisia menettelyllisiä välineitä, joiden avulla asianosaiset kolmansissa maissa voivat nostaa kanteita sekä siviili- että rikostuomioistuimissa; kehottaa tähän liittyen valtioita raottamaan oikeushenkilöllisyyden salaisuuden verhoa, jonka avulla saatetaan vaikeuttaa tiettyjen yritysten varsinaisen omistajan selvittämistä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa EU:ta ja kaikkia valtioita, eritoten EU:n jäsenvaltioita, puuttumaan riita-asioiden korkeisiin kustannuksiin ja menettelyllisiin vaikeuksiin; pitää 11. kesäkuuta 2013 annettua komission suositusta 2013/396/EU (9) myönteisenä ja kannustaa kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan sitä; katsoo, että tässä suosituksessa esitetty väline voisi mahdollisesti vähentää ihmisoikeusloukkausten uhrien oikeudenkäyntikustannuksia; kannustaa soveltamaan tämän tyyppisiä keinoja kaikkien ihmisoikeusloukkausten uhrien suhteen myös kolmansissa maissa ja vaatii yhteisiä normeja, joilla annetaan uhreja edustaville yhdistyksille mahdollisuus nostaa kanteita väitettyjen uhrien puolesta; |
| --- | --- |

26.

Kehotukset komissiolle

| 27. | on tietoinen siitä, että yritysten yhteiskuntavastuu ei ole mikään erillinen kysymys vaan se koskee laajaa joukkoa erilaisia oikeudellisia ja poliittisia aloja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää myönteisenä vastuullista toimitusketjun hallintaa koskevia yksityisen sektorin ei-sitovia aloitteita, joita komission yksiköt ovat esitelleet, mutta korostaa, että ei-sitovat yksityissektorin aloitteet eivät yksinään riitä; kehottaa ottamaan pikaisesti käyttöön sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia sääntöjä ja niihin liittyviä seuraamuksia sekä riippumattomia seurantamekanismeja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää myönteisenä uutta yleistä tullietuusjärjestelmää (GSP+) koskevaa asetusta, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2014 (10); katsoo sen olevan keskeinen EU:n kauppapolitiikan väline, jolla edistetään ihmisoikeuksia ja työntekijän oikeuksia, ympäristönsuojelua ja hyvää hallintoa heikossa asemassa olevissa kehitysmaissa; pitää erityisen myönteisenä tiukkaa ja järjestelmällistä GSP+-seurantamekanismia ja kehottaa keskittymään sopimuksessa lueteltujen yleissopimusten tehokkaaseen täytäntöönpanoon kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on turvattava ihmisoikeudet; panee merkille, että kauppasopimusten avulla voidaan yleisesti ottaen vahvistaa globaalia sääntöihin perustuvaa kauppajärjestelmää ja että kauppa ja arvot kulkevat rinnakkain, kuten komissio totesi äskettäin uudessa kauppastrategiassaan ”Kaikkien kauppa”; muistuttaa tarpeesta arvioida kauppa- ja investointisopimusten mahdollisia ihmisoikeusvaikutuksia ja sisällyttää niihin tältä pohjalta kaikki tarvittavat ihmisoikeuslausekkeet ja suojatoimenpiteet, joiden avulla voidaan lieventää havaittuja ihmisoikeusvaikutuksiin liittyviä riskejä ja puuttua niihin; vaatii komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat ja mahdolliset toimet toimiakseen kokonaisvaltaisella ja johdonmukaisella tavalla ja kehottaa painokkaasti sisällyttämään kauppa- ja investointisopimuksiin järjestelmällisesti sääntöjä, jotka koskevat yritysten vastuuta ihmisoikeusloukkauksista ja jotka pannaan täytäntöön kansallisella tasolla, sekä viittauksia kansainvälisesti hyväksyttyihin periaatteisiin ja ohjeisiin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota esittämään pikaisesti lainsäädäntöehdotuksen kaksikäyttötuotteiden viennin valvonnasta, sillä eurooppalaisten yhtiöiden valmistamaa teknologiaa käytetään edelleen ihmisoikeusrikkomuksiin kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa kehittämään yhtenäisen säännöstön, mukaan luettuna säännöt, jotka koskevat oikeussuojaa, tuomioistuimen toimivaltaa, tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa siviili- ja kauppaoikeuden alalla, sovellettavaa lainsäädäntöä ja oikeusapua rajat ylittävissä tilanteissa, joissa on mukana kolmansia maita; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannustaa harkitsemaan Bryssel I -asetuksen (11) tuomiovaltaa koskevien sääntöjen laajentamista kolmansien maiden syytettyihin oikeustoimissa sellaisia yhtiöitä vastaan, joilla on selvä yhteys johonkin jäsenvaltioon – joko koska niillä on kotipaikka tai huomattavaa yritystoimintaa siellä tai niiden päätoimipaikka on EU:ssa – tai yhtiöitä, joille EU on keskeinen menekkialue; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa parantamaan todisteiden saatavuutta tehostamalla menettelyjä todisteiden julkistamiseksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että kun yritykset tekevät ihmisoikeusloukkauksia, niihin voi liittyä henkilökohtainen rikosoikeudellinen vastuu, ja kehottaa panemaan tällaisiin rikoksiin syyllistyneet syytteeseen asianmukaisella tasolla; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan laillisia, menettelyllisiä ja käytännön ongelmia, jotka estävät syyttäjäviranomaisia tutkimasta ja asettamasta syytteeseen yhtiöitä ja/tai niiden edustajia, joilla on yhteyksiä ihmisoikeusrikoksiin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa neuvostoa ja komissiota toimimaan SEUT-sopimuksen 83 artiklan mukaisesti säätääkseen rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä, kun kyseessä ovat erityisen vakavat rikokset, joilla on rajatylittävä ulottuvuus ja jotka koskevat yritysten kolmansissa maissa tekemiä vakavia ihmisoikeusloukkauksia, ottaen huomioon tällaisten rikosten luonne ja vaikutukset ja erityinen tarve torjua niitä yhteisin perustein; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tähdentää, että ihmisoikeuksien täysimääräinen noudattaminen tuotantoketjussa on keskeisen tärkeää eikä kyse ole ainoastaan kuluttajan oikeudesta valita; suosittelee ”väärinkäytöksistä vapaa” -merkinnän luomista EU:n tasolla siten, että osallistuminen siihen olisi vapaaehtoista; toteaa, että sen avulla lisättäisiin tuottajien ja kuluttajien tietoisuutta ja sitä valvoisi riippumaton elin, jota ohjaisivat tiukat säännöt ja jolla olisi tutkintavaltuudet ja jonka tarkoituksena on varmentaa ja todistaa, ettei mitään väärinkäytöksiä ole tapahtunut kyseessä olevan hyödykkeen tuotantoketjun missään vaiheessa; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi edistettävä tätä ”väärinkäytöksistä vapaa” -merkintää; suosittaa, että tuotteille, joille tämä ”väärinkäytöksistä vapaa” -merkintä myönnetään, olisi annettava etuja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa voimakkaasti komissiota käynnistämään EU:n laajuisen kampanjan ”väärinkäytöksistä vapaa” -merkinnän käyttöön ottamiseksi ja tunnetuksi tekemiseksi ja kannustamaan eurooppalaisia kuluttajia valitsemaan tuotteita ja yrityksiä, joilla on tämä merkintä; kehottaa myös kaikkia yrityksiä ottamaan käyttöön parhaat käytänteet ihmisoikeusasioissa ja niihin liittyvissä asioissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita raportoimaan säännöllisesti toimista ihmisoikeuksien tosiasiallisen suojelun varmistamiseksi yritystoiminnan yhteydessä, saavutetuista tuloksista, puutteista suojelussa ja suositeltavista tulevista toimista, joilla näitä puutteita korjataan; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle Euroopan unionin erityisedustajalle sekä ulkosuhdehallinnolle. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/fi/pdf

(2)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/fi/pdf

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0470.

(4)  EUVL C 316, 30.8.2016, s. 141.

(5)  EUVL C 181, 19.5.2016, s. 2.

(6)  EUVL C 24, 22.1.2016, s. 28.

(7)  EUVL C 24, 22.1.2016, s. 33.

(8)  https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/mission/principles

(9)  EUVL L 201, 26.7.2013, s. 60.

(10)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/development/generalised-scheme-of-preferences/

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=URISERV:l33054

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/133 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/133

---

P8_TA(2016)0406

Nesteytettyä maakaasua ja kaasun varastointia koskeva EU:n strategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 nesteytettyä maakaasua ja kaasun varastointia koskevasta EU:n strategiasta (2016/2059(INI))

(2018/C 215/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon nesteytettyä maakaasua ja kaasun varastointia koskevasta EU:n strategiasta (COM(2016)0049), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon nesteytettyä maakaasua ja kaasun varastointia koskevasta EU:n strategiasta (COM(2016)0049),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia” (COM(2015)0080) ja sen liitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia” (COM(2015)0080) ja sen liitteet,

| — | ottaa huomioon 22. tammikuuta 2014 annetussa komission tiedonannossa ”Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030” (COM(2014)0015) esitetyn vuoteen 2030 ulottuvan energiastrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. tammikuuta 2014 annetussa komission tiedonannossa ”Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030” (COM(2014)0015) esitetyn vuoteen 2030 ulottuvan energiastrategian,

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Energiatehokkuus ja sen myötävaikutus energiavarmuuteen ja vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin” (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Energiatehokkuus ja sen myötävaikutus energiavarmuuteen ja vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin” (COM(2014)0520),

| — | ottaa huomioon IPCC:n viidenteen arviointiraporttiin sisältyvän työryhmä I raportin ”Climate Change 2013: The Physical Science Basis”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon IPCC:n viidenteen arviointiraporttiin sisältyvän työryhmä I raportin ”Climate Change 2013: The Physical Science Basis”,

| — | ottaa huomioon vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/94/EU (1),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) joulukuussa 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) joulukuussa 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Energia-alan etenemissuunnitelma 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Energia-alan etenemissuunnitelma 2050” (COM(2011)0885),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (COM(2011)0112),

| — | ottaa huomioon kolmannen energiapaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmannen energiapaketin,

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Lämmitystä ja jäähdytystä koskeva EU:n strategia” (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Lämmitystä ja jäähdytystä koskeva EU:n strategia” (COM(2016)0051),

| — | ottaa huomioon energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 16/2015 ”Energian toimitusvarmuuden parantaminen energian sisämarkkinoita kehittämällä: lisätoimet tarpeen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 16/2015 ”Energian toimitusvarmuuden parantaminen energian sisämarkkinoita kehittämällä: lisätoimet tarpeen”,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Kohti Euroopan energiaunionia” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Kohti Euroopan energiaunionia” (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A8-0278/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A8-0278/2016),

| A. | katsoo, että kaasulla voi olla tärkeä rooli EU:n tulevien vuosikymmenten energiajärjestelmässä, teollisessa tuotannossa ja rakennusten lämmönlähteenä sekä uusiutuvan energian tukena EU:n pyrkiessä täyttämään kasvihuonekaasupäästöjä, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteensa ja siirtyessä vähähiiliseen talouteen, jossa kaasun rooli pienenee asteittain puhtaiden energioiden eduksi; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että kaasulla voi olla tärkeä rooli EU:n tulevien vuosikymmenten energiajärjestelmässä, teollisessa tuotannossa ja rakennusten lämmönlähteenä sekä uusiutuvan energian tukena EU:n pyrkiessä täyttämään kasvihuonekaasupäästöjä, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteensa ja siirtyessä vähähiiliseen talouteen, jossa kaasun rooli pienenee asteittain puhtaiden energioiden eduksi;

| B. | ottaa huomioon, että maakaasu on fossiilinen polttoaine, joka voi päästää elinkaarensa (tuotanto, kuljetus, kulutus) aikana huomattavia metaanimääriä, jos siitä ei huolehdita asianmukaisesti; ottaa huomioon, että metaanin vaikutus ilmaston lämpenemiseen on huomattavasti suurempi kuin hiilidioksidilla 20 vuoden aikana ja että metaanin vaikutus ilmastonmuutokseen on siten merkittävä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maakaasu on fossiilinen polttoaine, joka voi päästää elinkaarensa (tuotanto, kuljetus, kulutus) aikana huomattavia metaanimääriä, jos siitä ei huolehdita asianmukaisesti; ottaa huomioon, että metaanin vaikutus ilmaston lämpenemiseen on huomattavasti suurempi kuin hiilidioksidilla 20 vuoden aikana ja että metaanin vaikutus ilmastonmuutokseen on siten merkittävä;

| C. | ottaa huomioon, että EU on sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosenttia alle vuoden 1990 tason vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU on sitoutunut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosenttia alle vuoden 1990 tason vuoteen 2050 mennessä;

| D. | ottaa huomioon, että EU:n odotetaan olevan entistä riippuvaisempi kaasun tuonnista tulevina vuosina ja että joissain jäsenvaltioissa riippuvuus on jo 100-prosenttista, kun vaihtoehtoisia toimittajia tai toimitusreittejä on vain vähän tai ei ollenkaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:n odotetaan olevan entistä riippuvaisempi kaasun tuonnista tulevina vuosina ja että joissain jäsenvaltioissa riippuvuus on jo 100-prosenttista, kun vaihtoehtoisia toimittajia tai toimitusreittejä on vain vähän tai ei ollenkaan;

| E. | katsoo, että nesteytetty maakaasu (LNG) on EU:lle mahdollisuus, sillä se lisää kilpailukykyä luomalla painetta maakaasun hintojen alentamiseen ja parantaa toimitusvarmuutta; toteaa, että maakaasu on myös joustava vararatkaisu uusiutuville energialähteille sähköntuotannossa; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että nesteytetty maakaasu (LNG) on EU:lle mahdollisuus, sillä se lisää kilpailukykyä luomalla painetta maakaasun hintojen alentamiseen ja parantaa toimitusvarmuutta; toteaa, että maakaasu on myös joustava vararatkaisu uusiutuville energialähteille sähköntuotannossa;

| F. | ottaa huomioon, että maakaasun (nesteytetyn ja paineistetun maakaasun) käyttäminen kuljetuksissa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta annetussa direktiivissä 2014/94/EU säädetyllä tavalla toisi suuria ympäristöhyötyjä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että maakaasun (nesteytetyn ja paineistetun maakaasun) käyttäminen kuljetuksissa vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta annetussa direktiivissä 2014/94/EU säädetyllä tavalla toisi suuria ympäristöhyötyjä;

| G. | katsoo, että EU:n pitäisi aktiivisesti edistää omien tavanomaisten kaasuvarojensa, kuten Kyproksesta löydettyjen kaasuvarojen, kehittämistä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että EU:n pitäisi aktiivisesti edistää omien tavanomaisten kaasuvarojensa, kuten Kyproksesta löydettyjen kaasuvarojen, kehittämistä;

| H. | katsoo, että EU:n pitäisi maailman toiseksi suurimpana nesteytetyn maakaasun tuojana toimia aktiivisemmin kansainvälisessä energiadiplomatiassa; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:n pitäisi maailman toiseksi suurimpana nesteytetyn maakaasun tuojana toimia aktiivisemmin kansainvälisessä energiadiplomatiassa;

| I. | katsoo, että on tärkeää edistää kattavaa ehdotusta unionin omien energialähteiden, kuten Kyproksen talousvyöhykkeellä sijaitsevien maakaasuesiintymien, käyttämiseksi sekä tukea maakaasun nesteytyslaitoksen luomista Kyproksessa, jotta myös lähialueiden kaasuesiintymiä voidaan hyödyntää; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että on tärkeää edistää kattavaa ehdotusta unionin omien energialähteiden, kuten Kyproksen talousvyöhykkeellä sijaitsevien maakaasuesiintymien, käyttämiseksi sekä tukea maakaasun nesteytyslaitoksen luomista Kyproksessa, jotta myös lähialueiden kaasuesiintymiä voidaan hyödyntää;

| J. | ottaa huomioon, ettei EU kykene vieläkään hyödyntämään täysimittaisesti yhdentyneiden energian sisämarkkinoiden tuomia etuja, koska yhteenliitäntöjä ja yhtenäisyyttä ei ole riittävästi ja koska kolmatta energiapakettia ei ole pantu kokonaan täytäntöön; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, ettei EU kykene vieläkään hyödyntämään täysimittaisesti yhdentyneiden energian sisämarkkinoiden tuomia etuja, koska yhteenliitäntöjä ja yhtenäisyyttä ei ole riittävästi ja koska kolmatta energiapakettia ei ole pantu kokonaan täytäntöön;

| K. | ottaa huomioon, että joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskevassa puitestrategiassa määritellään viisi toisiaan vahvistavaa ja tiiviisti toisiinsa liittyvää ulottuvuutta: energiaturvallisuus, täysin yhdentyneet EU:n energiamarkkinat, energiatehokkuus, vähähiiliseen talouteen siirtyminen sekä tutkimus, innovointi ja kilpailukyky; katsoo, että strategialla olisi myös edistettävä kaikkien saatavilla olevia kohtuullisia energian hintoja; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskevassa puitestrategiassa määritellään viisi toisiaan vahvistavaa ja tiiviisti toisiinsa liittyvää ulottuvuutta: energiaturvallisuus, täysin yhdentyneet EU:n energiamarkkinat, energiatehokkuus, vähähiiliseen talouteen siirtyminen sekä tutkimus, innovointi ja kilpailukyky; katsoo, että strategialla olisi myös edistettävä kaikkien saatavilla olevia kohtuullisia energian hintoja;

Johdanto

| 1. | pitää myönteisenä komission tiedonantoa nesteytettyä maakaasua ja kaasun varastointia koskevasta EU:n strategiasta; katsoo, että energian sisämarkkinoilla, joista nesteytetty maakaasu ja kaasun varastointi muodostavat kiinteän osan, on tulevaisuudessa merkittävä rooli joustavan energiaunionin perimmäisen tavoitteen saavuttamisessa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että nesteytettyä maakaasua ja kaasun varastointia koskeva EU:n strategia on osa energiaunionia, jolla pyritään konkretisoimaan EU:n pyrkimys siirtyä nopeasti kestävään, turvalliseen ja kilpailukykyiseen energiajärjestelmään sekä lopettamaan riippuvuus ulkopuolisista kaasuntoimittajista; korostaa, että yksi energiaunionin tavoitteista on tehdä EU:sta maailman johtava toimija uusiutuvien energialähteiden alalla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ottaa huomioon, että Pariisissa tehdyn COP21-sopimuksen mukaisesti EU:n kaasupolitiikkaa on mukautettava siten, että sen avulla saavutetaan sovittu tavoite maapallon keskilämpötilan nousun rajoittamisesta 1,5 oC:een verrattuna esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon; ottaa huomioon, että kaasun odotetaan jatkossakin olevan osa EU:n energiajärjestelmää vuoteen 2050 asti, jolloin Pariisin sopimuksen ja EU:n energia-alan etenemissuunnitelman mukaisesti kasvihuonekaasupäästöjä on pitänyt vähentää 80–95 prosenttia alle vuoden 1990 tason, erityisesti teollisuustuotannossa ja rakennusten lämmityksessä; ottaa huomioon, että kaasun merkitys vähenee ja että sen käyttö pitkällä aikavälillä on lopetettava asteittain EU:n täyttäessä kasvihuonekaasupäästöjä, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevat kunnianhimoiset tavoitteensa ja siirtyessä vähähiiliseen talouteen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että energiaturvallisuus saavutetaan tehokkaimmin, kun koordinoidaan paremmin kansallisia energia-alan toimia, perustetaan aito energiaunioni ja energian sisämarkkinat ja noudatetaan yhteistä energiapolitiikkaa ja kun jäsenvaltiot tekevät asiassa yhteistyötä yhteisvastuun ja luottamuksen periaatteen mukaisesti; toteaa, että energiapolitiikan jatkuvan yhdentymisen olisi hyödytettävä jäsenvaltioita EU:n tavoitteiden ja kansainvälisten velvoitteiden sekä ilmoitettujen päämäärien mukaisesti eikä se saisi olla ristiriidassa jäsenvaltioiden tai niiden kansalaisten etujen kanssa; tukee pyrkimyksiä muodostaa EU:n yhteinen kanta monenvälisissä energiainstituutioissa ja -puitteissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että EU:n kaikille kansalaisille on taattava varma ja kohtuuhintainen energiansaanti; korostaa viimeaikaista kehitystä nesteytetyn maakaasun maailmanmarkkinoilla, joilla ylitarjonta on johtanut hintojen laskuun, mikä mahdollistaa EU:n kuluttajille entistä alhaisemmat energiakustannukset suhteellisesti halvemman kaasunsaannin ansiosta; korostaa, että turvallinen, kohtuuhintainen ja kestävä energia on keskeinen unionin taloutta edistävä tekijä sekä olennainen tekijä teollisuuden kilpailukyvyn kannalta; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita asettamaan osana EU:n energiastrategiaa etusijalle energiaköyhyyden poistamisen sekä tehostamaan energiansaantia vaihtamalla parhaita käytäntöjä EU:n tasolla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että nesteytettyä maakaasua koskevan EU:n strategian on oltava johdonmukainen joustavaa energiaunionia koskevan puitestrategian kanssa, jotta voidaan edistää energiatoimitusten turvallisuuden lisäämistä, hiilen vähentämistä, talouden pitkän aikavälin kestävyyttä ja edullisia ja kilpailukykyisiä energian hintoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yhtyy komission arvioon, jonka mukaan Itämeren sekä Keski-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan alueen jäsenvaltiot ja Irlanti ovat – huolimatta tiettyjen jäsenvaltioiden huomattavista ponnisteluista infrastruktuurin kehittämiseksi – edelleen erittäin riippuvaisia yhdestä toimittajasta ja alttiita tarjontahäiriöille ja toimituskatkoksille; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että näissä jäsenvaltioissa nesteytetyn maakaasun saanti ja sitä tukeva putkistoinfrastruktuuri voisi parantaa merkittävästi nykyistä toimitusvarmuutta niin fyysiseltä kuin taloudelliselta kannalta sekä edistää kilpailukykyisempiä energian hintoja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään nykyisen infrastruktuurin, myös kaasun varastoinnin, tehokkaampaa ja parempaa käyttöä ja tarjoamaan kannustimia sitä varten; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että sähköenergiaa kaasuksi muuntavan teknologian avulla on mahdollista varastoida uusiutuvia energiamuotoja ja hyödyntää niitä hiilettömänä kaasuna liikenteessä, lämmityksessä ja sähköntuotannossa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että EU:n kaasuverkkoa on monipuolistettava ja joustavoitettava ja edistettävä siten energiaunionin keskeistä tavoitetta eli kaasutoimitusten varmuutta, kestävyyttä ja kilpailukykyisyyttä; kehottaa komissiota laatimaan strategian, jolla pyritään vähentämään EU:n kaasuriippuvuutta pitkällä aikavälillä ja joka ilmentää sen sitoumusta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosenttia alle vuoden 1990 tason vuoteen 2050 mennessä, ja korostaa, että energiatehokkuuden pitäminen ”ensimmäisenä periaatteena” ja fossiilisten polttonaineiden tukien asteittainen poistaminen vähentäisivät merkittävästi EU:n riippuvuutta fossiilisten polttoaineiden tuonnista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa kehottaneensa toistuvasti ottamaan käyttöön vuoteen 2030 ulottuvat sitovat ilmasto- ja energiatavoitteet, joihin kuuluu kasvihuonekaasupäästöjen vähintään 40 prosentin sisäinen vähentämistavoite sekä uusiutuvia energialähteitä koskeva vähintään 30 prosentin ja energiatehokkuutta koskeva 40 prosentin tavoite, jotka on määrä toteuttaa erillisten kansallisten tavoitteiden avulla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa tarvetta edistää ennen uusien nesteytetyn maakaasun höyrystämisterminaalien tukemista nykyisten terminaalien käyttöä mahdollisimman tehokkaasti yli rajojen, jotta vältetään teknologista jumiutumista tai hukkainvestointeja fossiilisten polttoaineiden infrastruktuuriin ja varmistetaan, että kuluttajat eivät joudu maksamaan mahdollisten uusien hankkeiden kustannuksia; katsoo, että komission on arvioitava huolellisesti uudelleen selvityksensä kaasun kysynnästä sekä riskien ja tarpeiden arviointinsa: |
| --- | --- |

13.

Infrastruktuurin aukkojen paikkaaminen

Nesteytetyn maakaasun infrastruktuuri

| 14. | muistuttaa, että koko EU:ssa on riittävästi terminaaleja nesteytetyn maakaasun höyrystämistä varten, ja toteaa, että viime vuosien heikon sisäisen kaasunkysynnän ja nesteytetyn maakaasun suhteellisen korkeiden maailmanmarkkinahintojen vuoksi useiden EU:n nesteytetyn maakaasun höyrystämisterminaalien käyttöaste on vähäinen; korostaa, että kaikilla jäsenvaltioilla ja erityisesti yhdestä ainoasta toimittajasta riippuvaisilla jäsenvaltioilla pitäisi olla mahdollisuus saada nesteytettyä maakaasua joko suoraan tai välillisesti muiden jäsenvaltioiden kautta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että useimmissa tapauksissa etusijalle olisi asetettava markkinapohjaiset ratkaisut ja nesteytetyn maakaasun nykyisen infrastruktuurin hyödyntäminen alueellisesti; toteaa kuitenkin, että ratkaisut voivat vaihdella, koska valtiot tai markkinat ovat keskenään erilaisia esimerkiksi yhteenliitettävyyden asteen, varastoratkaisujen saatavuuden ja markkinoiden rakenteen suhteen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | painottaa, että nesteytetyn maakaasun toimitusvaihtoehdot olisi hukkainvestointien välttämiseksi analysoitava huolellisesti ennen uudesta infrastruktuurista päättämistä sekä alueelliselta kannalta että ekologisen kestävyyden kannalta ja otettava huomioon myös unionin ilmasto- ja energiatavoitteet ja maantieteellisen tasapainon periaate, jotta lisätään energiaturvallisuutta ja varmistetaan nykyisen infrastruktuurin mahdollisimman tehokas käyttö; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa alueellisen yhteistyön merkitystä uusia nesteytetyn maakaasun terminaaleja ja yhteenliitäntöjä rakennettaessa ja painottaa, että jäsenvaltioiden, joilla on meriyhteys, olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä sisämaavaltioiden kanssa, jotta voidaan välttää liikainvestointeja tarpeettomiin tai kalliisiin hankkeisiin; korostaa, että länsi-itä- ja etelä-pohjoissuuntaisten käytävien käytön tehostamisen ja vastakkaisvirtauskapasiteetin parantamisen avulla voitaisiin lisätä nesteytetyn maakaasun toimitusvaihtoehtoja; katsoo, että esimerkiksi energian varastointilaitoksia sekä nesteytetyn maakaasun ja yhdysputkien tarjousmenettelyjä koskevaa osaamista ja tietoa voitaisiin kehittää yhdessä; on vakaasti sitä mieltä, että EU:n strategialla on varmistettava, että nesteytettyä maakaasua on saatavilla alueellisesti kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vaatii komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan strategioita sellaisten laitosten tukemiseksi, joita voidaan käyttää tulevaisuudessa uusiutuvan maakaasun siirron ja varastoinnin hallinnassa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että strategiaan olisi sisällytettävä myös nesteytetyn maakaasun käyttö vaihtoehtona kaasun jakelu- ja siirtoverkon rakentamiselle alueille, joilla se ei ole tällä hetkellä kustannustehokasta; huomauttaa, että pienet nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset voivat tarjota parhaan mahdollisen infrastruktuurin, jonka avulla voidaan lisätä maakaasun käyttöä alueilla, joilla investoinnit kaasuinfrastruktuuriin ovat kannattamattomia, ja myös lisätä kaasun käyttöä lämmöntuotannossa ja vähentää samalla matalalta tulevia päästöjä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan täysimittaisesti keskeiset yhteistä etua koskevat hankkeet ja asettamaan etusijalle lähinnä ne taloudellisesti ja ympäristön kannalta tehokkaimmat hankkeet, jotka kolme alueellista korkean tason työryhmää on esittänyt; korostaa, että kaasun kysynnän perusteella tarvittavien ja sitä vastaavien nesteytetyn maakaasun terminaalien rakentaminen ei riitä vaan tarvitaan myös niitä tukeva putkistoinfrastruktuuri asianmukaisine tariffeineen, jotta hyötyjä syntyisi vastaanottajamaiden ulkopuolella; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on tyytyväinen siihen, että merkittäviä nesteytetyn maakaasun hankkeita (esimerkiksi pohjois-eteläsuuntainen kaasukäytävä) ollaan määrittelemässä yhteistä etua koskeviksi hankkeiksi; kehottaa komissiota ottamaan Balkanin maat täysimääräisesti mukaan kaasuputkien ja Euroopan laajuisen energiaverkon lisärakentamisen suunnitteluun EU:n energia-alan keskeisen aseman varmistamiseksi alueella; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tukee komission ehdotusta, joka koskee meneillään olevaa energian toimitusvarmuutta koskevan asetuksen tarkistamista, jonka yhteydessä on tarkoitus tarkastella uudelleen yhdysputkiin sovellettavia vastakkaisvirtausta koskevia poikkeuksia, ja kannattaa energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) roolin vahvistamista tässä prosessissa; panee merkille ACERin henkilöstövajauksen ja riittämättömät resurssit; korostaa, että ACERille on annettava tarvittavat resurssit, erityisesti riittävästi omaa henkilöstöä, jotta virasto voi hoitaa sille lainsäädännössä osoitetut tehtävät; |
| --- | --- |

22.

Varastointi-infrastruktuuri

| 23. | muistuttaa, että geologia on tärkeä määräävä tekijä rakennettaessa uusia kaasuvarastoja, ja panee merkille EU:n kaasuvarastojen nykyisen liikakapasiteetin; korostaa, että nykyisten kaasuvarastojen käyttöastetta voitaisiin parantaa merkittävästi alueellisen yhteistyön ja kaasuverkkojen riittävien yhteenliitäntöjen avulla sekä poistamalla sisäisiä pullonkauloja; korostaa, että nesteytetyn maakaasun varastoinfrastruktuurin suunnittelussa, rakentamisessa ja käytössä on varmistettava korkeimpien ympäristövaatimusten noudattaminen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että mahdollisuus käyttää kaasuvarastoja yli rajojen on yksi tärkeimmistä keinoista toteuttaa energiayhteisvastuun periaatetta kaasupulan ja hätätilanteiden aikana; |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa, että Ukrainan varastointikapasiteetin laajempi käyttö on mahdollista vain, jos Ukrainassa taataan asianmukaiset ja vakaat kaupalliset ja oikeudelliset toimintaolosuhteet sekä toimitusinfrastruktuurin eheys ja jos kaasunverkkojen yhteenliitäntöjä on riittävästi niin, että energia voi virrata vapaasti rajojen yli ilman fyysisiä esteitä; korostaa lisäksi, että kun Ukrainan kaasusta riippuvainen teollisuus elpyy lyhyellä aikavälillä, kaasun tuontia maahan on lisättävä; katsoo, että EU:n pitäisi auttaa Ukrainaa siirtymään nesteytettyyn maakaasuun, jotta maa voisi vähentää riippuvuuttaan Venäjän maakaasusta; |
| --- | --- |

25.

Nesteytetyn maakaasun ja varastoinnin liittäminen markkinoihin

| 26. | korostaa, että alueelliset korkean tason ryhmät, kuten keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan kaasuyhteenliitäntöjen korkean tason työryhmä (CESEC), Itämeren energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma (BEMIP) ja Lounais-Euroopan korkean tason työryhmä, tekevät arvokasta työtä; katsoo, että tällainen vapaaehtoisuuteen perustuva alueellinen koordinointi on erittäin tehokasta, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on edistänyt näiden järjestelyjen toteuttamista; korostaa, että hyväksytyt toimintasuunnitelmat on toteutettava käytännönläheisesti ja oikea-aikaisesti, ja vaatii seuraamaan niiden toteuttamista tiiviisti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että on tärkeää löytää kustannustehokkaita ja ekologisesti kestäviä energiantoimitusvaihtoehtoja pitkän aikavälin toimitusvarmuuden lisäämiseksi Iberian niemimaalla, Etelä- ja Kaakkois-Euroopassa, Baltian maissa ja Irlannissa, sillä nämä alueet eivät ole riittävästi yhteydessä tai integroituneet energian sisämarkkinoihin, ja katsoo, että ne ansaitsevat EU:n täyden tuen yhteisvastuun periaatteen mukaisesti; korostaa, että on myös tuettava kaikkein heikoimmassa asemassa olevia maita, jotka ovat edelleen energiasaarekkeita, kuten Kyprosta ja Maltaa, jotta niiden toimituslähteitä ja -reittejä voidaan monipuolistaa; painottaa, että nesteytetyn maakaasun ja kaasun varastoinnin avulla on edistettävä EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden kaikenlaisen energiaeristyneisyyden loppumista; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vaatii kaasuntuotantoa Välimeren, Mustanmeren ja Kaspianmeren alueella sekä yhdistämään Keski- ja Kaakkois-Euroopan vailla meriyhteyttä olevat maat näihin uusiin tuotantopaikkoihin näiden alueiden energialähteiden monipuolistamiseksi; toteaa, että näin mahdollistetaan kilpailu monista eri lähteistä tulevan kaasun välillä ja voidaan korvata osa öljyindeksoitujen sopimusten nojalla tuotavan maakaasun määrästä ja parantaa siten jäsenvaltioiden neuvotteluasemaa; korostaa, että EU:n energiatarpeita ei voida koskaan täyttää yhdestä ainoasta lähteestä ja että sekä sen omien että ulkomaisten markkinoiden monipuolisuus on hyvin tärkeää; katsookin, että Kyproksesta löydettyjen tavanomaisten kaasuvarojen kehittämistä olisi edistettävä aktiivisesti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kannattaa komission pyrkimystä antaa hankkeiden toteuttajille enemmän tietoa hankkeiden erilaisista rahoitusvaihtoehdoista, kuten Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR), Verkkojen Eurooppa -välineestä ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI), sekä erilaisista teknisistä ratkaisuista ja myös sen pyrkimystä avustaa hanketoteuttajia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | huomauttaa, että kustannustehokkaiden ja ekologisesti kestävien ratkaisujen löytämisen tulisi olla keskeinen periaate EU:n ja alueiden kannalta parhaaseen mahdolliseen tulokseen pääsemiseksi; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja kansallisia sääntelyviranomaisia kohdentamaan käytettävissä olevat rajalliset resurssit kriittisen infrastruktuurin kehittämiseen, jotta voidaan houkutella yksityisiä investointeja nesteytetyn maakaasun infrastruktuuriin ja yhdysputkiin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on huolissaan siitä, että vuonna 2015 kaasua tuotiin Venäjältä 7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2014 ja että 41 prosenttia EU:n ulkopuolisesta kaasuntuonnista vuonna 2015 oli peräisin Venäjältä; korostaa nesteytetyn maakaasun ja kaasun varastoinnin keskeistä merkitystä vähennettäessä riippuvuutta Venäjän kaasusta sen ohella, että näin voidaan lisätä tehokkuutta ja uusiutuvan energian käyttöä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ilmaisee huolensa Nord Stream -kaasuputken kapasiteetin ehdotetusta kaksinkertaistamisesta ja sen haitallisista vaikutuksista energiaturvallisuuteen ja toimituslähteiden monipuolistamiseen sekä jäsenvaltioiden yhteisvastuun periaatteeseen; muistuttaa tämän hankkeen geopoliittisista vaikutuksista ja täysin yhdentyneen, turvallisen, kilpailukykyisen ja kestävän energiaunionin perusperiaatteista ja korostaa, että hankkeelle ei sinänsä pitäisi myöntää EU:n taloudellista tukea tai poikkeuksia EU:n lainsäädännöstä; korostaa, että Nord Stream -kaasuputken kapasiteetin kaksinkertaistaminen antaisi yhdelle yhtiölle määräävän aseman Euroopan kaasumarkkinoilla, mikä pitäisi estää; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että jos Nord Stream 2 -kaasuputki vastoin EU:n etuja rakennettaisiin, olisi ehdottomasti arvioitava asianmukaisesti nesteytetyn kaasun terminaalien käyttömahdollisuudet ja tehtävä yksityiskohtainen selvitys pohjois-eteläsuuntaisen kaasukäytävän nykytilanteesta; |
| --- | --- |

33.

Kaasun sisämarkkinoiden toteuttaminen: kaupalliset, oikeudelliset ja sääntelynäkökohdat

EU:sta houkuttelevat markkinat nesteytetylle maakaasulle

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan kolmannen energiapaketin ja kaasua koskevat verkkosäännöt kaikilta osin täytäntöön; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa hyvin yhteenliitettyjen likvidien kaasukaupan keskusten tärkeää asemaa kaasumarkkinoilla, koska näin varmistettaisiin yhdet yhdennetyt markkinat, joilla kaasu voi virrata vapaasti rajojen yli markkinahintasignaalien mukaisesti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että Pohjois-Afrikan maiden merkittävät kaasuvarannot ja itäiseltä Välimereltä äskettäin tehdyt löydöt tarjoavat alueelle mahdollisuuden kehittyä kaasua Eurooppaan toimittavaksi dynaamiseksi keskukseksi; katsoo, että Välimeren alueella kehitettävä uusi nesteytetyn maakaasun kapasiteetti voi muodostaa infrastruktuurikeskuksen perustan; |
| --- | --- |

36.

| 37. | painottaa, että kaasun sisämarkkinoiden toteuttaminen ja sääntelyesteiden poistaminen parantaisivat suuresti kaasumarkkinoiden likviditeettiä; vaatii sidosryhmiä saattamaan mahdollisimman pian valmiiksi verkkosäännöstön, joka koskee kaasun yhdenmukaistettuja siirtotariffirakenteita; |
| --- | --- |

37.

| 38. | muistuttaa, että hallitusten, kansallisten sääntelyviranomaisten ja tärkeimpien sidosryhmien välistä aktiivista yhteistyötä tarvitaan jatkuvasti rajatylittävissä investoinneissa ja että EU:n näkökulma on muistettava aina kansallisten etujen ohella; |
| --- | --- |

38.

Kaasun varastointi sisämarkkinoilla

| 39. | korostaa tarvetta kehittää yhdenmukaistettuja tariffirakenteita koko EU:ssa ja lisätä tariffien määrittelyn avoimuutta nykyisten kaasuvarastojen käyttöasteen parantamiseksi; katsoo, että yhdenmukaistamistarve tulisi ottaa huomioon verkkosäännöstössä, joka koskee kaasun yhdenmukaistettuja siirtotariffirakenteita; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tukee komission ehdotusta biometaanin ja muiden sellaisten uusiutuvien kaasujen käytön mahdollistamisesta, jotka täyttävät asiaankuuluvat kaasun siirtoa, jakelua ja varastointia koskevat EU:n laatuvaatimukset; suosittaa, että tässä otetaan huomioon tekniset parametrit, kaasun laatu, kustannustehokkuus, mittakaavaedut ja mahdolliset paikalliset tai alueelliset verkkoratkaisut; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vaatii jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön kolmannen energiapaketin ja erityisesti säännökset, jotka koskevat mahdollisuutta syöttää biometaania verkkoon ja käyttää varastointilaitoksia sen varastointiin; korostaa direktiiviä 2009/73/EY, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarvittavat laatuvaatimukset täyttävää biokaasua, biomassasta valmistettua kaasua ja muuntyyppistä kaasua voidaan syöttää syrjimättömästi kaasuverkkoon, jos syöttö on pysyvästi asiaankuuluvien teknisten sääntöjen ja turvallisuusvaatimusten mukaista; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kannustaa nesteytetyn maakaasun ja varastoinnin alan toiminnanharjoittajia kehittämään kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa yhteistyössä uusia, joustavia tuotteita ja palveluja, jotka ovat yhdenmukaisia EU:n nykyisen lainsäädännön kanssa, jotta nesteytetyn maakaasun höyrystäminen ja varastointi olisi houkuttavampaa ja nykyisiä nesteytetyn maakaasun terminaaleja ja varastoja käytettäisiin mahdollisimman tehokkaasti; |
| --- | --- |

42.

Varastoinnin käyttö kaasun toimitusvarmuuden kannalta parhaalla mahdollisella tavalla

| 43. | korostaa kaasun varastoinnin mahdollistamien pikaisten ja erittäin joustavien palvelujen merkitystä tietyissä jäsenvaltioissa ja huomauttaa, että varastoinnilla voi olla toimituskatkoksen yhteydessä erilainen rooli kuin nesteytetyllä maakaasulla, jonka toimitusketjun logistiikka ei ehkä mahdollista yhtä nopeaa reagointia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että on tärkeää poistaa alueellisten varastointitapojen kehittämisen sääntelyesteet; katsoo, että tietyt varastot voisivat tarjota räätälöityjä kansainvälisiä palveluja eli rajat ylittävään kuljetukseen yhdistettyjä varastointipalveluja; ehdottaa, että alueelliset korkean tason työryhmät tekisivät laajempaa yhteistyötä löytääkseen innovatiivisia ratkaisuja, joiden avulla strategisesti arvokasta omaisuutta voidaan käyttää tehokkaasti alueellisesti ja EU:n tasolla; |
| --- | --- |

44.

EU:n rooli kansainvälisillä nesteytetyn maakaasun markkinoilla

| 45. | panee merkille voimistuvan globaalin suuntauksen nesteytyskapasiteetin lisäämiseen ja sen mahdollisen vaikutuksen EU:n kaasumarkkinoihin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että EU:n kehittyessä tärkeäksi markkina-alueeksi se voi edistää kaasukauppaa koskevien sääntöjen kehitystä joustavampaan suuntaan sekä globaalien kaasumarkkinoiden lähentymistä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tukee komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita niiden aktiivisessa osallistumisessa energiadiplomatiaan, jonka tavoitteena on edistää sääntöihin perustuvia, avoimia ja hyvin toimivia globaaleja kaasumarkkinoita; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että on tärkeää vähentää EU:n riippuvuutta kaasun ja öljyn tuonnista ihmisoikeuksia rikkovista autoritaarisista maista tai päästä tästä riippuvuudesta kokonaan, jotta kunnioitettaisiin EU:n perusarvoja ja tuettaisiin EU:n ulkoisen toiminnan vaikuttavuutta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vaatii institutionaalista lähentymistä ja enemmän synergiaa sekä erityisesti ulkoisen energiaturvallisuuden painopisteiden ottamista paremmin huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustajan toiminnassa sekä tehokkaampaa koordinointia hänen ja asiasta vastaavien komission jäsenten välille; kehottaa korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita tehostamaan energiayhteistyötä nykyisten ja potentiaalisten energiantoimittajien kanssa sekä kauttakulkuvaltioiden ja muiden keskeisten toimijoiden kanssa ja kehittämään uusia yhteistyömuotoja; kehottaa korkeaa edustajaa tiedottamaan parlamentille säännöllisesti EU:n energiadiplomatiaa koskevan toimintasuunnitelman toteuttamisesta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että on välttämätöntä poistaa nesteytetyn maakaasun maailmanlaajuisen vapaakaupan esteet ja että sen tuotannon oltava kestävää; kehottaa Yhdysvaltojen poliittisia päättäjiä lisäämään investointivarmuutta esittämällä selkeät kriteerit ja määräajat kaasun vientiä vapaakauppasopimuksen ulkopuolisiin maihin koskevaa lupaprosessia varten; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että on välttämätöntä kertoa tuodun nesteytetyn maakaasuun vaikutuksista ympäristöön, ilmastoon ja yhteiskuntaan maailmanlaajuisilla vapaakauppafoorumeilla; tähdentää ennen kaikkea, että metaanin hajapäästöt on vähennettävä mahdollisimman pieniksi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | painottaa, että nesteytetyn maakaasun käyttö voi auttaa myös meri- ja maantieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä, jos toteutetaan kaikki tehokkaat toimet metaanin karkaamisen minimoimiseksi polttoaineen koko elinkaaren aikana, mukaan lukien tuotanto-, jakelu- ja palamisvaiheissa; vaatii sen vuoksi riittäviä toimia metaanin karkaamisen minimoimiseksi nesteytetyn maakaasun koko tuotantoketjussa parhaita saatavilla olevia teknologioita käyttämällä sekä riittävän rahoituksen varmistamiseksi tarvittavalle tutkimus- ja kehittämistoiminnalle; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tähdentää, että kaupankäynnillä on keskeinen rooli energiaturvallisuuden varmistamisessa ja että energia-alan vahvat kumppanuudet, joita tehostetaan sisällyttämällä EU:n kauppasopimuksiin erillinen energialuku, ovat tärkeitä välineitä; pitää erittäin tärkeänä, että EU:n kauppapolitiikalla monipuolistetaan EU:n jäsenvaltioiden energialähteitä ja vähennetään niiden riippuvuutta liian harvan toimittajan varassa olevasta tuontienergiasta; korostaa, että EU:n olisi tutkittava mahdollisuuksia uusiin kumppanuuksiin, arvioitava nykyisiä kumppanuuksiaan sekä keskusteltava nimenomaisesti energiasta muiden kumppaneiden kanssa esimerkiksi Keski-Aasiassa, Pohjois-Afrikassa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa; katsoo, että EU:lla pitäisi olla entistä aktiivisempi rooli kansainvälisen energiadiplomatian alalla; vaatii unionin kauppa- ja energiapolitiikan yhdenmukaisuuden parantamista; korostaa tarvetta lisätä avoimuutta nesteytettyä maakaasua koskevissa kansainvälisissä neuvotteluissa; katsoo, että tämänhetkisiin ja tuleviin neuvotteluihin Yhdysvaltojen ja Australian kaltaisten kumppaneiden kanssa olisi sisällytettävä painava energiakomponentti; korostaa, että EU:n olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa nesteytetyn maakaasun kilpailukykyisten ja avointen globaalien markkinoiden aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palauttaa mieliin, että jotta EU ja sen jäsenvaltiot voivat vastata nykyisiin haasteisiin ja saavuttaa energia- ja ilmastonmuutostavoitteensa nyt, kun näille politikan aloille on ilmaantunut rajoitteita maailmanlaajuisesti, niiden on myös toimittava nykyisten oikeudellisten kehysten ja monenvälisten sopimusten perusteella yhteisesti kansainvälisellä tasolla ottamalla kansainvälisen kaupan foorumeilla sekä kaasuntuonnista riippuvaisten kumppanuusvaltioiden kanssa esiin energiaturvallisuutta ja kestävyyttä koskevia kysymyksiä; painottaa, että EU:n olisi samanaikaisesti tuettava ja edistettävä energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää erityisen tärkeänä kauppapolitiikkaa, joka luo EU:n jäsenvaltioiden yksityisille ja julkisille yrityksille puhtaaseen, varmaan, ja energiatehokkaaseen tekniikkaan liittyviä merkittäviä mahdollisuuksia, etenkin, kun otetaan huomioon globaalin energiankysynnän kasvu; kehottaa vähentämään merkittävästi puhtaan tekniikan tullimaksuja ympäristöystävällisiä tuotteita koskevan aloitteen avulla ja myös EU:n vapaakauppasopimuksilla, joissa on käsiteltävä energiakauppaan liittyviä tullien ulkopuolisia esteitä; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pitää transatlanttista kauppa- ja investointikumppanuutta (TTIP) koskevan sopimuksen energiaa ja raaka-aineita koskevaa lukua tärkeänä EU:n energiaturvallisuuden kannalta; pitää myönteisenä komission työtä Yhdysvaltojen kaasunvientiä EU:hun koskevien rajoitusten poistamiseksi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että EU:lla on merkittäviä mahdollisuuksia lisätä energiakaupan yhteyksiä Yhdysvaltojen kanssa, kun vuonna 2016 markkinoille tulee vuosittain 12,2 miljardia kuutiometriä lisää nesteytettyä maakaasua Yhdysvaltojen itärannikolla Sabine Passissa sijaitsevan nesteytetyn maakaasun terminaalin vuoksi ja kun kapasiteettia mahdollisesti lisätään vielä 74 miljardilla kuutiometrillä Yhdysvaltojen erilaisten hankkeiden avulla ennen vuotta 2020; katsoo, että TTIP-sopimuksen energiaa ja raaka-aineita koskevaan lukuun liittyvän työn loppuunsaattaminen lisää merkittävästi EU:n kaasunsaantivaihtoehtoja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | katsoo, ettei eurooppalaisia yhtiöitä saisi estää toimimasta kolmansien maiden energiamarkkinoilla samoin ehdoin kotimaisten yhtiöiden kanssa; korostaa, että unionin energiamarkkinoilla toimivien kolmansien maiden yhtiöiden on noudatettava unionin oikeutta ja että tällaisilla yhteisöillä on oltava avoin rakenne, jotta niiden osakkeenomistajat voidaan selvittää; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa tarvetta varmistaa, että ympäristönsuojelun taso on mahdollisimman korkea nesteytettyyn maakaasuun liittyvässä suunnittelussa ja rakentamisessa ja sen käytössä sekä omien varastojen ja lähteiden hyödyntämisessä ja että niiden yhteydessä noudatetaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia kansainvälisiä työnormeja; korostaa, että on tarpeen lisätä tietoisuutta tuodun nesteytetyn maakaasun vaikutuksista ympäristöön, ilmastoon ja yhteiskuntaan; muistuttaa tarpeesta osallistaa paikalliset yhteisöt ja tukeutua realistisiin kulutusta ja uuden rakennettavan infrastruktuurin suunnittelua koskeviin arvioihin; korostaa nesteytetyn maakaasun käyttöön siirtymisen tarjoamia mahdollisuuksia päästä eroon riippuvuudesta hiilen merikuljetuksista; kehottaa EU:ta antamaan rahallista tukea tähän liittyville unionin hankkeille; |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että nesteytetyn maakaasun tarjonnan mahdollinen lisääntyminen tulevina vuosina saattaa tehdä tarpeelliseksi tämän strategian täydentämisen arvioinnilla, joka koskee nesteytettyä maakaasua kuljettavien alusten tarvetta ja toimia, joilla EU:n laivanrakennusalalle annetaan mahdollisuus tarttua tähän tilaisuuteen niin, että voitaisiin edistää tavoitetta nostaa tämä alan BKT-osuus 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä; kehottaa määrittelemään turvallisuusvaatimuksia, joiden perusteella voidaan valvoa nesteytetyn maakaasun kuljetuksia, ja tarvittaessa tiukentamaan niitä terrorismin torjuntatoimien yhteydessä; |
| --- | --- |

60.

Kestävä kehitys ja nesteytetyn maakaasun käyttö vaihtoehtoisena polttoaineena liikenteessä sekä lämmön- ja sähköntuotannossa

| 61. | on tietoinen nesteytetyn maakaasun mahdollisuuksista vaihtoehtoisena polttoaineena tie- ja meriliikenteessä; korostaa, että nesteytetyn maakaasun laajempi käyttö rahtiliikenteessä voisi auttaa vähentämään maailmanlaajuisia hiilidioksidin ja rikin ja typen oksidien päästöjä erityisesti siten, että lisätään nesteytetyllä maakaasulla toimivien moottorien käyttöä meriliikenteessä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että tankkausinfrastruktuuriverkosto on ennakkoedellytys nesteytetyn maakaasun huomattavalle käytölle vaihtoehtoisena polttoaineena liikennealalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vaihtoehtoisista polttoaineista annettu direktiivi 2014/94/EU pannaan täysimääräisesti täytäntöön, mukaan luettuna nesteytetyn maakaasun tankkauspisteiden perustaminen Euroopan laajuisen liikenneverkon käytäviin sekä meri- ja sisävesisatamiin, ja korvaamaan näin saastuttavammat tavanomaiset polttoaineet; korostaa kuitenkin, että nesteytetyn maakaasun ei ole tarkoitus korvata uudistuvia energialähteitä, jotta varmistetaan kestävyystavoitteiden huomioon ottaminen; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa kehittämään merireittejä erityisesti Azorien saaristossa, joka maantieteellisen sijaintinsa ansiosta voisi toimia nesteytetyn maakaasun transatlanttisten reittien tärkeimpänä polttoaineasemana; kehottaa komissiota asettamaan käyttöön varoja, joilla tuetaan tähän tähtääviä eurooppalaisia hankkeita; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pyytää komissiota perustamaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja niiden alueiden kanssa merenkulkualan yhteisen nesteytetyn maakaasun merireittejä koskevan hankkeen ”LNG Blue Corridors for Islands”, joka käsittäisi Euroopan laajuisen liikenneverkon kattavan verkon satamat, jotta voidaan luoda tarvittava nesteytetyn maakaasun infrastruktuuri sekä yhdistää tämä verkko Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkkoon; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa myös jäsenvaltioita varmistamaan direktiivin 2014/94/EU täytäntöönpanon erityisesti paineistetun maakaasun tankkauspisteiden perustamisen osalta, jotta varmistetaan, että tätä polttoainetta käyttävät ajoneuvot voivat liikkua kaupunkitaajamissa, esikaupunkialueilla ja muilla tiheästi asutuilla alueilla ja ainakin nykyisen Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkon alueella, jotta varmistetaan, että nämä ajoneuvot voivat liikkua kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | painottaa, että merialuksille, sisävesialuksille ja moottoriajoneuvoille tarkoitetuille nesteytetyn maakaasun tankkauspisteille on määriteltävä yhteiset tekniset eritelmät direktiivin 2014/94/EU mukaisesti; vaatii tiukkoja ja yhdenmukaistettuja turvallisuussääntöjä ja koulutusta nesteytetyn maakaasun varastointiin, alukseen tankkaukseen ja aluksella käyttöön kaikkialla unionissa, samalla kun annetaan mahdollisuus samanaikaiseen aluksen tankkaukseen ja lastinkäsittelyyn; panee merkille, että tätä työtä olisi tehtävä tiiviissä yhteistyössä Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) ja Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) kanssa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | painottaa tarvetta varmistaa riittävä tutkimus- ja kehittämisrahoitus sellaisen paremman teknologian kehittämiseksi sisävesialuksille, merialuksille ja moottoriajoneuvoille, joka mahdollistaisi pikaisen siirtymisen vähähiilisempään laivastoon, sekä miehittämättömien järjestelmien kehittämiseksi nesteytetyn maakaasun tankkauspisteiden asentamiseen; kehottaa myös komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kannustimia nesteytetyllä maakaasulla kulkevien alusten ja moottoriajoneuvojen kehittämiseksi tai perinteisiä polttoaineita käyttävien alusten ja ajoneuvojen käyttökoneistojen muuttamiseksi nesteytetyllä maakaasulla toimiviksi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kannustimia nesteytetyn maakaasun kuljettamiseksi rautateitse, koska näin yhtäältä vähennetään tieliikennettä ja toisaalta mahdollistetaan puhtaan polttoaineen ympäristöystävällinen ja turvallinen kuljettaminen; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa komissiota sidosryhmiä kuultuaan arvioimaan mahdollisuutta määritellä hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille annetun asetuksen (EY) N:o 443/2009 ohella hiilidioksidiekvivalentit hiilivetypäästöille erityisesti kuluttajien tiedonsaannin parantamiseksi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | huomauttaa, että nesteytetyn maakaasun pienimuotoisen teknologian käyttö tietyillä aloilla, kuten pitkän matkan kuljetuksissa ja teollisissa suuren suorituskyvyn sovelluksissa, voisi paitsi edistää ilmastopoliittisia tavoitteita myös tuoda merkittäviä liiketoimintaetuja; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ottaa huomioon, että nesteytetyn maakaasun ja erityisesti paineistetun maakaasun käyttö on myös toimiva ja jo käytettävissä oleva ratkaisu julkiseen liikenteeseen ja sen avulla voidaan vähentää ilman saastumista ja melua ja parantaa siten elinoloja erityisesti kaupunkialueilla; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ottaa huomioon, että vaikka nesteytetty maakaasu ja paineistettu maakaasu voivat olla käyttökelpoisia siirtymävaiheen ratkaisuja liikenteen ympäristövaikutusten vähentämiseksi, niiden pitkäaikaiset hyödyt toteutuvat vain, jos samanaikaisesti edistetään sujuvaa siirtymistä nesteytetyn biokaasun (LBG) ja muiden uusiutuvien energiamuotojen käyttöön varmistamalla myös nesteytettyä maa- ja biokaasua käyttävien järjestelmien yhteentoimivuus; painottaa, että EU:n strategian on sovittava unionin laajempiin ilmastoa ja energiaa koskeviin ensisijaisiin tavoitteisiin ja sen on oltava COP21-sopimuksen mukainen siten, että siinä painotetaan kysynnän vähentämistä, energiatehokkuuden parantamista sekä fossiilisten polttoaineiden käytön lopettamista vaiheittain; |
| --- | --- |

72.

| 73. | painottaa, että tehokas tankkausinfrastruktuuriverkko on ennakkoedellytys nesteytetyn maakaasun merkittävälle käyttöönotolle vaihtoehtoisena polttoaineena liikennealalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kannustimia tällaisen infrastruktuurin kehittämiseksi, jotta paikataan kaasuntoimituksen aukot ja luodaan kattava huoltoverkko; |
| --- | --- |

73.

| 74. | painottaa nesteytetyn maakaasun infrastruktuurin merkitystä meri- ja sisävesisatamissa multimodaalisuuden lisäämiseksi, koska sitä voivat käyttää meri- ja sisävesialukset sekä kuorma-autot, jotka vastaavat polttoaineen jatkokuljetuksista maitse; kannustaa kansallisia ja alueellisia toimijoita tiiviiseen yhteistyöhön tällaisen infrastruktuurin monikäyttöisyyden ja hyödynnettävyyden parantamiseksi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | katsoo, että maakaasun käytön edistäminen vaihtoehtoisena polttoaineena liikenteessä on tärkeä maailmanlaajuinen haaste, ja suosittaa, että päästöjen vähentämistä koskeva sitoumus toteutettaisiin Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön avulla; |
| --- | --- |

75.

o

o o

| 76. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioille, energiayhteisön sihteeristölle sekä energiayhteisön sopimusvaltioille. |
| --- | --- |

76.

---

(1)  EUVL L 307, 28.10.2014, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit P8_TA(2015)0444.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/143 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/143

---

P8_TA(2016)0407

Kalastuksen valvonnan yhdenmukaistaminen Euroopassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 kalastuksen valvonnan yhdenmukaistamisesta Euroopassa (2015/2093(INI))

(2018/C 215/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan, jossa ennakoidaan tarve sitoutua ”Euroopan kestävään kehitykseen” ja johon sisältyy ”korkeatasoista ympäristönsuojelua ja ympäristön laadun parantamista” koskeva tavoite, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 11, 43 ja 191 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan, jossa ennakoidaan tarve sitoutua ”Euroopan kestävään kehitykseen” ja johon sisältyy ”korkeatasoista ympäristönsuojelua ja ympäristön laadun parantamista” koskeva tavoite, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 11, 43 ja 191 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen (valvonta-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen (valvonta-asetus),

| — | ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja erityisesti sen 15 ja 36 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 ja erityisesti sen 15 ja 36 artiklan,

| — | ottaa huomioon yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 768/2005, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 768/2005,

| — | ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 1010/2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 1010/2009,

| — | ottaa huomioon purkamisvelvoitteesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/812 ja erityisesti sen 7 ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon purkamisvelvoitteesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/812 ja erityisesti sen 7 ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011,

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2014 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2014 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön kalastuksenvalvontaviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 768/2005 muuttamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyydestä ravintola-alalla ja vähittäiskaupassa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jäljitettävyydestä ravintola-alalla ja vähittäiskaupassa (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A8-0234/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A8-0234/2016),

| A. | ottaa huomioon, että yhteisön valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamisalana on Euroopan unioni; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yhteisön valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1224/2009 soveltamisalana on Euroopan unioni;

| B. | ottaa huomioon, että täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 404/2011 sisältyvien erilaisten tarkastusraporttimallien tarkastuslomakkeet eivät ole keskenään yhdenmukaisia, niissä käytetään eri nimiä samoista asioista ja ne aiheuttavat siten käytännön vaikeuksia viranomaisten välisessä tiedonsiirrossa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 404/2011 sisältyvien erilaisten tarkastusraporttimallien tarkastuslomakkeet eivät ole keskenään yhdenmukaisia, niissä käytetään eri nimiä samoista asioista ja ne aiheuttavat siten käytännön vaikeuksia viranomaisten välisessä tiedonsiirrossa;

| C. | ottaa huomioon, että viimeisimmät tiedonvaihtoprotokollat, jotka ovat välttämättömiä sähköisten laivapäiväkirjojen toteuttamiseksi, ovat peräisin heinäkuulta 2010 ja että sähköiset laivapäiväkirjat ovat olleet pakollisia tammikuusta 2010 lähtien; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että viimeisimmät tiedonvaihtoprotokollat, jotka ovat välttämättömiä sähköisten laivapäiväkirjojen toteuttamiseksi, ovat peräisin heinäkuulta 2010 ja että sähköiset laivapäiväkirjat ovat olleet pakollisia tammikuusta 2010 lähtien;

| D. | ottaa huomioon, että on olemassa todellista ja kalastajien tuntemaa epäoikeudenmukaisuutta, joka koskee unionissa tehtävän kalastuksen valvonnan säännöllisyyttä, tiheyttä, kestoa, ankaruutta, perusteellisuutta, tehokkuutta ja keinoja; toteaa, että tarvitaan tasa-arvoista ja syrjimätöntä kohtelua; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että on olemassa todellista ja kalastajien tuntemaa epäoikeudenmukaisuutta, joka koskee unionissa tehtävän kalastuksen valvonnan säännöllisyyttä, tiheyttä, kestoa, ankaruutta, perusteellisuutta, tehokkuutta ja keinoja; toteaa, että tarvitaan tasa-arvoista ja syrjimätöntä kohtelua;

| E. | toteaa, että kalatalousalan olisi osallistuttava täysimääräisesti ja aktiivisesti kalastuksenvalvontatoimiin; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että kalatalousalan olisi osallistuttava täysimääräisesti ja aktiivisesti kalastuksenvalvontatoimiin;

| F. | ottaa huomioon, että pisteisiin perustuvalla järjestelmällä rangaistaan kalastusaluksia eikä alusten omistajia, kalastajia tai muita henkilöitä tuotantoketjussa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että pisteisiin perustuvalla järjestelmällä rangaistaan kalastusaluksia eikä alusten omistajia, kalastajia tai muita henkilöitä tuotantoketjussa;

| G. | ottaa huomioon, että merien ja valtamerien kestävä hoito on erittäin tärkeää kalatalousalalle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että merien ja valtamerien kestävä hoito on erittäin tärkeää kalatalousalalle;

| H. | ottaa huomioon, että mahdollisten alueellisten vaihteluiden lisäksi jäsenvaltioissa sovelletaan unionin sääntöjä huomattavan eri tavoin, varsinkin valvonta-asetuksen säännöksiä, ja että jokaisessa jäsenvaltiossa on oma erityinen oikeusjärjestelmänsä sekä erilainen hallinnollinen ja oikeudellinen rakenne, mikä heijastuu väistämättä yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) sääntöjen noudattamatta jättämistä koskeviin hallinnollisiin ja/tai rikosoikeudellisiin seuraamusjärjestelmiin ja siihen, että kyseiset järjestelmät johtavat eroavuuksiin ja epäoikeudenmukaisuuteen eri jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että mahdollisten alueellisten vaihteluiden lisäksi jäsenvaltioissa sovelletaan unionin sääntöjä huomattavan eri tavoin, varsinkin valvonta-asetuksen säännöksiä, ja että jokaisessa jäsenvaltiossa on oma erityinen oikeusjärjestelmänsä sekä erilainen hallinnollinen ja oikeudellinen rakenne, mikä heijastuu väistämättä yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) sääntöjen noudattamatta jättämistä koskeviin hallinnollisiin ja/tai rikosoikeudellisiin seuraamusjärjestelmiin ja siihen, että kyseiset järjestelmät johtavat eroavuuksiin ja epäoikeudenmukaisuuteen eri jäsenvaltioiden välillä;

| I. | toteaa, että on olemassa vaara, että kansallisilla tarkastusviranomaisilla ei aina ole saatavilla asiaankuuluvaa tietoa, jotta ne voisivat tarkastaa ulkomaiset alukset tehokkaasti; toteaa, että valvontaa ja seuraamuksia koskevat erilaiset lähestymistavat aiheuttavat ongelmia jäsenvaltioille, kun ne selvittävät havaittuja rikkomuksia lippuvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että on olemassa vaara, että kansallisilla tarkastusviranomaisilla ei aina ole saatavilla asiaankuuluvaa tietoa, jotta ne voisivat tarkastaa ulkomaiset alukset tehokkaasti; toteaa, että valvontaa ja seuraamuksia koskevat erilaiset lähestymistavat aiheuttavat ongelmia jäsenvaltioille, kun ne selvittävät havaittuja rikkomuksia lippuvaltioiden kanssa;

| J. | pitää tarpeellisena tiukempia tarkastuksia EU:hun tuleville tuotteille, jotka ovat peräisin laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä (LIS) kalastuksesta ja sen takaamista, että tällaisen kalastuksen valvonta on samantasoista kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

J.

pitää tarpeellisena tiukempia tarkastuksia EU:hun tuleville tuotteille, jotka ovat peräisin laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä (LIS) kalastuksesta ja sen takaamista, että tällaisen kalastuksen valvonta on samantasoista kaikissa jäsenvaltioissa;

| K. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1224/2009 ja siihen liittyvien seuraamusten täytäntöönpano on jäsenvaltioiden vastuulla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1224/2009 ja siihen liittyvien seuraamusten täytäntöönpano on jäsenvaltioiden vastuulla;

| L. | toteaa, että joillakin jäsenvaltioilla ei ole erikoistuneita kalastustarkastusyksikköjä; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että joillakin jäsenvaltioilla ei ole erikoistuneita kalastustarkastusyksikköjä;

| M. | toteaa, että Euroopan kalastuksenvalvontavirasto, joka perustettiin edistämään yhteisen kalastuspolitiikan alaisia korkeimpia yhteisiä valvontastandardeja, toimii tehokkaasti valvontajärjestelmän yhdenmukaisessa täytäntöönpanossa, vaikka sen käytössä on rajallisesti varoja; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Euroopan kalastuksenvalvontavirasto, joka perustettiin edistämään yhteisen kalastuspolitiikan alaisia korkeimpia yhteisiä valvontastandardeja, toimii tehokkaasti valvontajärjestelmän yhdenmukaisessa täytäntöönpanossa, vaikka sen käytössä on rajallisesti varoja;

| N. | katsoo, että Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) voi edistää kalastuksenvalvonnan parantamista ja nykyaikaistamista erityisesti sen budjettikohdilla 11 06 62 02 (yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn meripolitiikan valvonta ja soveltaminen) ja 11 06 64 (Euroopan kalastuksenvalvontavirasto); |
| --- | --- |

N.

katsoo, että Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) voi edistää kalastuksenvalvonnan parantamista ja nykyaikaistamista erityisesti sen budjettikohdilla 11 06 62 02 (yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn meripolitiikan valvonta ja soveltaminen) ja 11 06 64 (Euroopan kalastuksenvalvontavirasto);

| O. | ottaa huomioon, että poisheittämiskielto on pantu täytäntöön ja että se on käytännössä kohtuuttoman ankara kalastusalan toimijoille, sillä vaikka kalastajat käyttävät unionin lainsäädännön sallimia keinoja ja välineitä ja tekevät kaikkensa välttääkseen tahattomia saaliita, heitä voidaan rangaista pelkästään siitä, että nämä saaliit ylittävät unionin ja kansallisten säännösten sallimat enimmäismäärät; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että poisheittämiskielto on pantu täytäntöön ja että se on käytännössä kohtuuttoman ankara kalastusalan toimijoille, sillä vaikka kalastajat käyttävät unionin lainsäädännön sallimia keinoja ja välineitä ja tekevät kaikkensa välttääkseen tahattomia saaliita, heitä voidaan rangaista pelkästään siitä, että nämä saaliit ylittävät unionin ja kansallisten säännösten sallimat enimmäismäärät;

| P. | toteaa, että kalastukseen käytettävät tekniikat ja välineistö ovat muuttuneet ja kehittyneet ja että valvontaan käytettävät järjestelmät ja tekniikat on myös päivitettävä, jotta ne olisivat tehokkaita; muistuttaa, että Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa voitaisiin käyttää tähän tarkoitukseen; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että kalastukseen käytettävät tekniikat ja välineistö ovat muuttuneet ja kehittyneet ja että valvontaan käytettävät järjestelmät ja tekniikat on myös päivitettävä, jotta ne olisivat tehokkaita; muistuttaa, että Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa voitaisiin käyttää tähän tarkoitukseen;

| Q. | toteaa, että purkamisvelvollisuus on valvonnan kannalta keskeinen seikka, johon lainsäätäjän ja valvonnasta vastaavien viranomaisten on kiinnitettävä erityistä huomiota; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että purkamisvelvollisuus on valvonnan kannalta keskeinen seikka, johon lainsäätäjän ja valvonnasta vastaavien viranomaisten on kiinnitettävä erityistä huomiota;

| R. | ottaa huomioon, että halpojen langattomien sijainninmäärittämistekniikoiden, kuten automaattisen tunnistusjärjestelmän (AIS), avulla voidaan harjoittaa vapaaehtoista valvontaa sekä helpottaa seurantaa ja lisätä kalastajien turvallisuutta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että halpojen langattomien sijainninmäärittämistekniikoiden, kuten automaattisen tunnistusjärjestelmän (AIS), avulla voidaan harjoittaa vapaaehtoista valvontaa sekä helpottaa seurantaa ja lisätä kalastajien turvallisuutta;

| S. | toteaa, että laiton, ilmoittamaton ja sääntelemätön kalastus ja niistä saatujen saaliiden kauppa on maailmanlaajuista rikollista toimintaa; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että laiton, ilmoittamaton ja sääntelemätön kalastus ja niistä saatujen saaliiden kauppa on maailmanlaajuista rikollista toimintaa;

| T. | toteaa, että kalahuutokaupat ovat olennaisen tärkeitä kalateollisuuden kannalta ja ne ovat keskeisessä asemassa saaliiden purkamisen valvonnassa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että kalahuutokaupat ovat olennaisen tärkeitä kalateollisuuden kannalta ja ne ovat keskeisessä asemassa saaliiden purkamisen valvonnassa;

| U. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on erilaiset oikeusjärjestelmät ja että kerätyn näytön on oltava hyväksyttävää ja käyttökelpoista kunkin syytteen nostavan valtion oman järjestelmän kannalta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on erilaiset oikeusjärjestelmät ja että kerätyn näytön on oltava hyväksyttävää ja käyttökelpoista kunkin syytteen nostavan valtion oman järjestelmän kannalta;

| V. | toteaa, että valvonta-asetuksen täytäntöönpanon parhaat liittolaiset ovat hyvin koulutetut, motivoituneet kalastajat, jotka ymmärtävät näiden tarkastusten hyödyt ja noudattavat niitä aktiivisesti; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että valvonta-asetuksen täytäntöönpanon parhaat liittolaiset ovat hyvin koulutetut, motivoituneet kalastajat, jotka ymmärtävät näiden tarkastusten hyödyt ja noudattavat niitä aktiivisesti;

I –
     
  Yhdenmukaistamisen esteet

| 1. | pitää tärkeänä kalastustoiminnan tehokkaan valvonnan varmistamista, jotta taataan meren elollisten luonnonvarojen kestävä hyödyntäminen ja pidetään yllä yhtäläisiä toimintaedellytyksiä EU:n laivastojen kesken; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan valvonta-asetuksen tehokas täytäntöönpano; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että EU:n harjoittaman maailmanlaajuisen laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen kunnianhimoisen torjunnan lisäksi olisi valvonta-asetusta sovellettava yhtä tehokkaasti unionin omilla vesillä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että valvonnan soveltamisalat ovat moninaiset ja valvontapaikat epäyhtenäiset, mikä tekee kalastusvalvonnasta syrjivää, sillä jotkut jäsenvaltiot järjestävät valvontaa pyydyksestä lautaselle asti ja toiset valvovat pelkästään joitakin ketjun osia jättäen esimerkiksi saaliin kuljetukseen ja ravintolapalveluihin liittyvät seikat sen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tietoinen valvontajärjestelmän huomattavasta kehittymisestä, mikä on nykyisen valvonta-asetuksen sekä LIS-kalastusasetuksen ansiota, sillä monia erillisiä asetuksia on yhdistetty, uuden teknologian käyttö on mahdollistettu, seuraamusten yhdenmukaistaminen on aloitettu, komission ja jäsenvaltioiden rooleja on selvennetty, jäljitettävyyttä on parannettu ja muitakin parannuksia tehty; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että siihen, hyväksyvätkö kalastajat säädökset, vaikuttaa se, pidetäänkö täytäntöönpanon vaikutuksia oikeudenmukaisina, katsotaanko määräysten olevan mielekkäitä ja onko asetus yhteensopiva perinteisten kalastustapojen ja -käytäntöjen kanssa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää tarpeellisena sitä, että eri merialueiden kalastustoimintaa koskevia vaatimuksia selvennetään, luokitellaan ja säännellään; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että valvonnan järjestäminen on epäyhtenäistä, sillä jotkut valtiot jakavat sen hallinnon eri osien kesken ja toiset taas keskittävät sen yhdelle hallintoviranomaiselle, ja huomauttaa, että eroja on myös valvonnan toteuttamiseen käytettävissä välineissä, työkaluissa sekä inhimillisissä, logistisissa ja taloudellisissa resursseissa; panee merkille myös, että näiden olosuhteiden takia on vaikeaa varmistaa hallinnon avoimuutta ja tiedon saatavuutta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että valvonnan tehokkuus vaihtelee myös unionin kalastusalueiden valtavan monimuotoisuuden vuoksi, sillä ne vaihtelevat kapeista ja ahtaista alueista, joiden kalavarat jaetaan pääasiassa naapurijäsenvaltioiden kesken, erittäin kaukaisiin ja syrjäisiin alueisiin; korostaa, että syrjäisimpien alueiden erityispiirteiden, niiden laajojen ja pääasiassa valtamerellisten talousvyöhykkeiden sekä hyödynnettävien kalakantojen tyypin (pääasiassa syvänmeren lajeja ja laajasti vaeltavia pelagisia kaloja) ja vaihtoehtoisten resurssien puutteen vuoksi on selvää, että tiukemmat valvontatoimet ovat tarpeen näillä alueilla, jotka ovat erittäin riippuvaisia kalastuksesta ja hyvin haavoittuvaisia YKP:n sääntöjä tunnetusti rikkovien alusten aiheuttamalle vakavalle vahingolle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan valvonta-asetuksen täytäntöön täysimääräisesti ja asianmukaisesti, jotta saadaan selvä kuva siitä, mitä osia olisi parannettava tulevassa uudelleentarkastelussa, ja varmistetaan, että valvonta-asetus on toimiva ja helposti sovellettava tulevaisuudessakin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille, että kalastustoiminnan ja saaliiden markkinointikanavien riskienarviointiin perustuvat tarkastukset poikkeavat lähestymistavaltaan vastaavista satunnaisista tarkastuksista; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että nykyisten teknisten toimenpiteiden monimutkaisuus ja säännösten runsaslukuisuus ja mahdollisesti jopa ristiriitaisuus ja niihin sisältyvät poikkeukset sekä säännösten hajottaminen useisiin eri säädöksiin tekevät niistä vaikeita ymmärtää ja myös valvoa ja panna täytäntöön; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että suurin osa satunnaisista tarkastuksista suoritetaan purkamisvaiheessa, kun taas merellä tehtävissä tarkastuksissa paljastuu enemmän rikkomuksia kuin maalla tehtävissä tarkastuksissa, sillä merellä tehtävät tarkastukset tehdään riskinarvioinnin perusteella; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että koska kalastussaaliiden purkamisvelvoite on perustavanlaatuinen muutos, on koontiasetuksessa ((EU) 2015/812) säädetty kahden vuoden sopeutumisaika, ennen kuin kalastussaaliiden purkamisvelvoitteen rikkomukset katsotaan vakaviksi rikkomuksiksi; kehottaa jatkamaan tätä ajanjaksoa tarvittaessa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 on paljon valinnaisia säännöksiä, minkä vuoksi jäsenvaltiot ja joskus myös alueet saattavat sääntöjä osaksi kansallista ja alueellista lainsäädäntöä eri tavoin; korostaa, että joitakin asetuksen säännöksiä on vaikea panna täytäntöön käytännössä joko esimerkiksi siksi, että niitä on vaikea sovittaa todellisiin olosuhteisiin, mikä voi johtua esimerkiksi kalatalousalan perusominaisuuksista (laivastot, pyydykset, kalastusalueet ja kohdelajit), jotka vaihtelevat huomattavasti merialueiden, jäsenvaltioiden ja kalastuspaikkojen välillä, tai siksi, että ristiriitaisuuksien vuoksi tarkastajat voivat tulkita niitä monin eri tavoin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että rikkomustaso vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja että samasta rikkomuksesta määrättävä seuraamus voi olla hallinnollinen tai rikosoikeudellinen; toteaa, että pisteisiin perustuva kalastuslupajärjestelmä, jossa noudattamatta jättämisestä seuraa pisteiden vähentäminen, on asiaankuuluva unionin väline, joka tarjoaa puitteet vakavista rikkomuksista määrättäville seuraamuksille, mutta ilman tarvittavaa yhdenmukaisuutta se vain pahentaa jo ennestään epäoikeudenmukaista tilannetta, joka aiheuttaa eriarvoisuutta jäsenvaltioiden toimijoiden välille; kehottaa välttämään tällaisia eroja seuraamuksissa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että luottamuksen ja avoimuuden puute jäsenvaltioiden välillä on yksi keskeisistä syistä asetukseen liittyvän tietojen yhteiskäytön puutteeseen; kannustaa ratkaisemaan tämän tilanteen, jotta varmistetaan ja todennetaan tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille kalastajille; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa, että Euroopan kalastuksenvalvontavirasto huolehtii siitä, että valvontaa, tarkastuksia ja seurantaa koskevia yhteisiä standardeja noudatetaan, ja helpottaa jäsenvaltioiden välistä operatiivista yhteistyötä yhteiskäyttösuunnitelmien avulla; pitää tärkeänä Euroopan kalastuksenvalvontaviraston valtuuksien vahvistamista, jotta voidaan järjestää yhteisiä kalastuksenvalvontaoperaatioita, jotka mahdollistavat monien paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten sekä unionin tason rannikkovartiointia harjoittavien EU:n virastojen tehokkaan ja koordinoidun toiminnan; kehottaa Euroopan kalastuksenvalvontavirastoa myöntämään enemmän varoja tähän tehtävään; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että Euroopan kalastuksenvalvontaviraston käyttöön ottamat kalastustarkastajien koulutuksen yhteiset vaatimukset (”core curriculum”) ovat tärkeä askel kohti koulutuksen ja valvontamenettelyjen yhdenmukaistamista ja kehottaa jäsenvaltioita käyttämään niitä; toteaa, että jäsenvaltiot eivät sovella samoja koulutusvaatimuksia kuin korkeintaan vapaaehtoisesti, ja siksi tutkintojen ja tehtävien sisällössä sekä työhönotossa on eroja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että kalastajia koulutetaan ja heille tiedotetaan eri tavalla eri jäsenvaltioissa ja että mitään valvonta-asetusta, sen tavoitteita ja sisältöä yksinkertaistavaa ja sen saatavuutta parantavaa välinettä ei ole otettu käyttöön; katsoo, että tämä tilanne aiheuttaa tietämyksen puutetta, mikä jarruttaa huomattavasti tämän lainsäädännön toivottavaa yhdenmukaista soveltamista; kannustaa voimakkaasti ottamaan tällaiset välineet käyttöön mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että vaikka kuluttajista on komission laajan tiedottamiskampanjan ansiosta tullut vuosien mittaan yhä tietoisempia ostamiensa tuotteiden alkuperästä ja tunnistettavuudesta, nämä samat kuluttajat eivät saa asianmukaista tietoa heille ravintolassa tarjottavista kalatuotteista, koska tätä myyntiketjun viimeistä linkkiä koskevia pakollisia vaatimuksia ei ole olemassa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että uusien, valvontaa sekä tietojen reaaliaikaista toimittamista ja viestintää koskevien teknologioiden käyttäminen on olennaisen tärkeää merivalvonnan parantamiseksi; pyytää tekemään jäsenvaltioiden käyttämistä välineistä teknisesti yhteensopivia ja välttämään valvontaa koskevien tietokantojen puutteellista jakamista ja siitä aiheutuvia eroavaisuuksia ja tehokkuuden heikentymistä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | huomauttaa, ettei ole tehty mitään arviointia siitä, ovatko tietyt säännöt todellakin mahdottomia panna täytäntöön sen vuoksi, että alukset, maalla käytetty logistiikka ja alan organisointi eri satamissa poikkeavat tekniseltä tasoltaan toisistaan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa Euroopan meri- ja kalatalousrahaston roolia, koska sille on osoitettu 580 miljoonan euron määrärahat yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden valvontaan kaudella 2014–2020; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa tarvetta varmistaa, että sisämarkkinat ovat yhtenäiset ja että jäsenvaltiot noudattavat valvontavaatimuksia yhtenäisellä tavalla siten, että jäsenmaiden sisäiset ja ulkoiset tarkastukset ovat laadultaan yhtenäisiä eivätkä vaihtele sen mukaan, minkä rajan yli tuotteet saapuvat unioniin; |
| --- | --- |

24.

II –
     
  Parannusehdotuksia

| 25. | kannattaa unionin lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista sekä hallinnollisen rasituksen keventämistä ”paremman lainsäädännön” tavoitteen saavuttamiseksi erityisesti asetuksen (EY) N:o 1224/2009 rajatulla ja kohdennetulla uudelleentarkastelulla, joka on tarkoitus toteuttaa ja jonka odotetaan toteutuvan viimeistään vuonna 2017 siten, että samalla säilytetään tehokkaat säännöt, joiden avulla pysytään estämään ja havaitsemaan YKP:n rikkomuksia ja määräämään niistä seuraamuksia, ja keskitytään pääasiassa vaatimusten parempaan noudattamiseen jäsenmaiden välillä tarkastelemalla erityisesti laajempaa yhdenmukaistamista sillä ehdolla, että yksinkertaistaminen perustuu vahvaan olemassa olevaan valvontakehykseen eikä aiheuta työvoiman, ympäristön, ammattijärjestöjen tai yhteiskunnan suojelua koskevien tiukkojen vaatimusten heikkenemistä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että uudessa YKP:ssä tarkoitetun alueellistamisen tueksi tarvitaan vankka ja yhdenmukainen valvontajärjestelmä; vastustaa voimakkaasti valvonta-asetuksen heikentämistä ja katsoo, että jäsenvaltiot voivat jo nyt hyödyntää nykyisen säädöskehyksen tarjoamaa joustavuutta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa unionin toimielimiä tekemään yhteistyötä kalatalousalan kanssa tämän uudelleentarkastelun yhteydessä, erityisesti perinteisen pienimuotoisen rannikkokalastuksen alalla, jota olisi pyrittävä turvaamaan ja edistämään uudella lainsäädännöllä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että tarvitaan keskusteluja eri kansallisten, syrjäisimpiä alueita edustavien ja alueellisten viranomaisten kanssa, kun säädöksiä luodaan tai tarkistetaan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että jäsenvaltioiden välinen tiiviimpi yhteistyö edistäisi tarkastuksien yhdenmukaistamista; korostaa tässä yhteydessä unionin kalastuksenvalvontajärjestelmän velvoitteiden noudattamista tarkkailevan asiantuntijaryhmän merkitystä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa komissiota siitä, että on tarpeen luoda oikeudellinen ja toiminnallinen ympäristö ennen kuin pakottavia sääntöjä pannaan täytäntöön, jotta vältetään ristiriitaisia tilanteita; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että komission on huolehdittava yhdenmukaisesta ja asianmukaisesta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja tarkastettava nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanon tilanne esimerkiksi määrittelemällä vähimmäisprosenttiosuuden erille, jotka kunkin jäsenvaltion on tarkistettava; katsoo lisäksi, että valvontamenettelyjen on oltava avoimia, tasapuolisia ja standardoituja, jotta jäsenvaltiot asetetaan samanarvoiseen asemaan kalastajiensa valvonnan suhteen ja että valvontaa koskevien sääntöjen olisi oltava entistä yksinkertaisempia, kattavampia ja johdonmukaisempia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kannattaa valvonnan tiukentamista, jotta estetään laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä kalastuksesta peräisin olevan kalan tuonti muun muassa perustamalla kansallisia tiedusteluryhmiä, joihin kuuluu erikoistuneita kalastustarkastajia, jotka pystyvät parhaiten havaitsemaan riskejä, ja määrittelemällä vähimmäisprosenttiosuuden erille, jotka on tarkastettava; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että tarvitaan purkamisvelvoitteeseen liittyvää laadukkaiden tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä, jotta voidaan valvoa ja arvioida purkamisvelvoitteen täytäntöönpanon tehokkuutta ja saattaa tietojen keruu vastaamaan tarkistetun yhteisen kalastuspolitiikan vaatimuksia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita ja niiden vastaavia merikalastuksen valvontaviranomaisia perustamaan erikoistuneiden kalastustarkastajien ryhmiä; kehottaa ja kannustaa lisäämään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä siten, että nämä vaihtavat keskenään tarkastajia sekä valvontamenetelmiä ja -tietoja, riskianalyysejä ja lipun alla purjehtivien alusten kiintiötietoja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat vastuussa valvonta-asetuksen täytäntöönpanosta; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan velvoitteitaan ja tekemään tiivistä keskinäistä yhteistyötä hyvien käytäntöjen ja tietojen vaihtamiseksi ja mahdollistamaan valvontajärjestelmien yhteentoimivuus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että erilaisten mahdollisten tarkastusten yhtenäinen ja ennustettavissa oleva soveltaminen niiden täydellisen määrittelyn, yhdenmukaistamisen ja selvittämisen avulla auttaisi tarjoamaan tasavertaiset toimintamahdollisuudet kaikilla EU:n kalastusalueilla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | huomauttaa, että merialtaita hallitaan tietyillä alueilla yhteisesti EU:n ulkopuolisten maiden kanssa, ja kehottaa tehostamaan jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että jäsenvaltioiden, Euroopan kalastuksenvalvontaviraston ja komission olisi tehtävä tiiviimpää ja koordinoidumpaa yhteistyötä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa Euroopan kalastuksenvalvontavirastoa ja jäsenmaiden koulutuslaitoksia perustamaan yhdenmukaisen eurooppalaisen kalastustarkastajien koulutusohjelman, joka perustuu yhteiseen opetussuunnitelmaan ja standardoituihin sääntöihin, ja toteaa, että osa sen rahoituksesta voisi tulla Euroopan meri- ja kalatalousrahastolta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa kääntämään Euroopan kalastuksenvalvontaviraston koulutusvaatimukset ja jakamaan niitä laajalti esimerkiksi antamalla kansallisille viranomaisille soveltamista koskevaa koulutusta Euroopan meri- ja kalatalousrahaston tuella; ehdottaa, että tähän käsikirjaan lisätään esimerkkejä tarkastajien hyvistä käytännöistä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että on tärkeää arvioida ja sertifioida kolmansien osapuolten tarjoamia valvontaa koskevia koulutusaloitteita; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ehdottaa, että kalastajien koulutusta ja heille suunnattua tiedotusta parannetaan, mikä voisi tapahtua heidän ammattijärjestöjensä sekä rannikkotoimintaryhmien puitteissa, jotta he ymmärtäisivät paremmin sääntöjen tarkoituksen ja yleisen merkityksen, mikä vahvistaisi sääntöjen ymmärtämisen ja noudattamisen kulttuuria; suosittelee neuvoa-antavien toimikuntien tehokasta kuulemista tässä asiassa; ehdottaa, että internetiin luodaan tietokantoja, jotka koskevat kalastusalaan (mukaan lukien pisteytysjärjestelmä) liittyviä asiakirjoja ja tietoja, voimassa olevien tietosuojasäännösten mukaisesti, jotta asetukset olisivat kaikkien saatavilla, luettavissa ja ymmärrettävissä; pyytää komissiota arvioimaan tulevien kalastajien koulutukseen tarkoitettuja nykyisiä kursseja unionissa ja kertomaan johtopäätöksistään tiedonannossa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ehdottaa, että tutkitaan ajatusta Euroopan kalastuksenvalvontaviraston sähköisestä rekisteristä (yhden luukun EFCA), jossa olisi tulostettavia tai sähköisiä malleja tarkastuksia sekä tarkastusraporttien keskittämistä varten; toteaa, että tällaista Euroopan kalastuksenvalvontaviraston rekisteriä voitaisiin käyttää myös jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden myöntämien saalistodistuksien vastaanottamiseen ja keskittämiseen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ehdottaa, että valvontavirastojen käyttämiä yleisiä viestintäjärjestelmiä parannetaan; pitää tärkeänä sitä, että tehdystä työstä ja saaduista tuloksista tiedotetaan määräajoin ja että kalavaroihin sovellettavista säännöistä, kuten vähimmäiskoosta sekä ajallisista ja alueellisista kielloista, annetaan tietoa jatkuvasti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että on tärkeää vahvistaa Euroopan kalastuksenvalvontaviraston roolia ja erityisesti sen talousarviota, toimivaltaa ja henkilöresursseja; pyytää tarkistamaan asetuksen (EY) N:o 1224/2009 94 ja 95 artiklassa tarkoitettuja toimintaedellytyksiä ja antamaan virastolle valtuudet puuttua erityisesti ylikalastettuihin kalavaroihin ja kalavaroihin, jotka eivät ole saavuttaneet kestävää enimmäistuottoa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää tarkastuksien vahvistamista ja tehostamista tärkeänä erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa valvonta-asetuksen täytäntöönpano on tähän asti ollut heikkoa, jotta voidaan torjua laitonta kalastusta, noudattaa YKP:n sääntöjä ja parantaa saatujen tietojen laatua; |
| --- | --- |

46.

| 47. | muistuttaa, että on tärkeää pystyä vaihtamaan tietoja reaaliaikaisesti erityisesti sellaisten valvontatoimien aikana, joita virasto suorittaa yhdessä jäsenmaiden kanssa ja joita se koordinoi yhteiskäyttösuunnitelmien avulla; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pitää tärkeänä, että Euroopan kalastuksenvalvontaviraston läsnäoloa jäsenvaltioiden läheisyydessä lisätään, mukaan lukien syrjäisimmät alueet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ehdottaa, että viraston johtokuntaan, jossa on jo kuusi edustajaa komissiosta ja yksi kustakin jäsenvaltiosta, nimitetään ainakin kaksi Euroopan parlamentin edustajaa ja että edustus on koostumukseltaan tasa-arvoinen (yhtä monta miestä ja naista) ja että parlamentin kalatalousvaliokunta nimittää edustajat keskuudestaan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | suosittaa tarkastusten laajentamista – esimerkiksi seurantaa lisäämällä – siten, että ne kattavat koko tuotantoketjun, ja merellä tehtäviä tarkastuksia koskevan vastuun siirtämistä yhdelle hallintoelimelle, jotta vältetään tarkastusten päällekkäisyyksiä, jotka ovat henkilöresurssien sekä logististen ja taloudellisten resurssien tuhlausta ja aiheuttavat hämmennystä sekä tarpeetonta painetta kalatalousalan toimijoille; kehottaa lisäksi jäsenvaltioiden elimiä tekemään virallista yhteistyötä, jotta kalan tuotantoketjua voidaan kokonaisuudessaan valvoa tehokkaasti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pyytää komissiota arvioimaan, onko pisteytysjärjestelmän liittäminen kalastuslupiin asianmukaista; korostaa, että kyseisessä järjestelmässä pisteet siirretään luvan mukana, kun alus myydään, mikä voi joissain tapauksissa alentaa alusten arvoa ja siten estää niiden jälleenmyynnin esimerkiksi nuorille kalastajille, jotka haluavat ryhtyä alalle; |
| --- | --- |

51.

| 52. | suosittaa ottamaan käyttöön erityistoimenpiteitä, jotta kulutus ravintoloissa tulisi tiedostavammaksi ja vastuullisemmaksi, unohtamatta kuitenkaan pakollisia vaatimuksia, jotka velvoittavat ravintoloitsijat antamaan vähimmäistiedot tuotteista, ja jotta kuluttajat voisivat harjoittaa epäsuoraa valvontaa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ehdottaa riippumattomia yhteisöllisiä tai alueellisia tarkastuksia sisävesille, kansallisia tarkastuksia enintään 12 meripeninkulman sisällä tapahtuvalle merikalastukselle ja EU-tarkastuksia kaikille muille vesille; |
| --- | --- |

53.

| 54. | katsoo, että riskienarviointiin pohjautuvien tarkastusten olisi perustuttava luetteloon avoimista, tarkoista ja mitattavissa olevista unionin tasolla määritellyistä vähimmäiskriteereistä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa yhtenäistämään seuraamukset sekä säilyttämään niiden suhteellisuuden ja syrjimättömyyden siten, että ne toimivat varoituksena; pitää taloudellisia seuraamuksia, myös määräaikaista toiminnan kieltämistä, parempina kuin rikosoikeudellisia seuraamuksia mutta katsoo myös, että asetuksen (EU) N:o 1380/2013 17 artiklan mukaisesti olisi suosittava kannustimien luomista YKP:n sääntöjä noudattaville kalastajille rikkomusten ennaltaehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | muistuttaa, että seuraamukset ovat jäsenvaltioiden vastuulla ja että EU ei voi laillisesti määrätä niiden yhdenmukaistamista asetuksella (EY) N:o 1224/2009; kiinnittää kuitenkin huomiota pisteytysjärjestelmän merkitykseen siinä, että se antaa puitteet seuraamuksille, ja kehottaa jäsenvaltioita tekemään aloitteen erityisesti rikosoikeudellisten seuraamusten laajasta yhtenäistämisestä, jotta nykyinen epäoikeudenmukaisuus saadaan poistettua; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että sivusaaliita koskeva järjestelmä johtaa siihen, että objektiivinen ja täydellinen vastuu on itse asiassa kalastajilla, joiden katsotaan olevan vastuuvelvollisia, vaikka he olisivat toimineet täysin lain mukaisesti ja äärimmäisen huolellisesti välttääkseen tahattomia saaliita; |
| --- | --- |

57.

| 58. | katsoo, että Euroopan unionin oikeuden yleiset periaatteet eivät ole yhteensopivia sellaisen järjestelmän kanssa, jossa henkilön katsotaan olevan vastuuvelvollinen jostakin, jota hän ei ole tehnyt huolimattomuuttaan eikä tahallisesti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan sellaisen yhdenmukaisen vähimmäistason seuraamuksen kehittämistä, jota sovellettaisiin vakaviin rikkomuksiin ja/tai toistuvaan lainvastaiseen toimintaan; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kannattaa ankarampien seuraamusten määräämistä laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä kalastuksesta; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa luomaan mekanismeja, joilla tuodaan esiin hyviä esimerkkejä sääntöjen noudattamisen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että joidenkin säännösten tulkinta, joka johtaa seuraamuksiin tahattomien saaliiden rajan ylittämisestä ottamatta edes huomioon sitä, että kyse on ollut lainmukaisesta toiminnasta, johon ei ole liittynyt huolimattomuutta tai tahallisuutta, on selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa osana primaarioikeutta vahvistettujen unionin perusperiaatteiden vastaista; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota laatimaan helposti sovellettavat ja ymmärrettävät suuntaviivat, jotta vältetään epätasa-arvoinen kohtelu jäsenvaltioiden välillä erityisesti silloin, kun ilmoittamalla sivusaaliit vapaaehtoisesti kalastajat osoittavat toimineensa vilpittömästi ja saaliiden olleen täysin sattumanvaraisia; |
| --- | --- |

63.

| 64. | katsoo, että kun toimijoita autetaan investoimaan nykyaikaiseen teknologiaan ja välineistöön, joka on yhteensopiva eri jäsenvaltioiden välillä ja helposti päivitettävä, se tekee tarkastuksista oikeudenmukaisempia, tasapainoisempia ja tehokkaampia; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kannustaa perustamaan rahoitusmekanismeja, joilla lisätään halvan teknologian käyttöä siten, että mahdollistetaan vapaaehtoinen valvonta ja lisätään kalastajien seurantaa ja turvallisuutta erityisesti pienimuotoisessa kalastuksessa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa sähköisen teknologian merkitystä (sähköinen raportointi ja sähköiset valvontajärjestelmät), sillä se on potentiaalisesti kustannustehokas tapa laajentaa toiminnan tarkkailua merellä; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vastustaa kaikenlaisia pakollisia videovalvontajärjestelmiä aluksissa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kiinnittää komission huomion siihen, että uusien kaukokartoitustekniikoiden, kuten Sentinel-satelliittien, käyttö olisi hyödyllistä kalastuksen valvonnassa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | suosittaa, että vastaavia tarkastuksia sovelletaan tuontikalastustuotteisiin, rannalta tapahtuvaan kalastukseen ja virkistyskalastukseen sekä EU:n vesien ulkopuolella kalastaviin eurooppalaisiin aluksiin sekä EU:n vesillä kalastaviin kolmansien maiden aluksiin, jotta varmistetaan, että mahdollisuudet ovat samat kaikkialla Euroopan markkinoilla; ehdottaa, että laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta koskevasta tietojenvaihdosta tehdään pakollista; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa, että käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen ja erityisesti Euroopan meri- ja kalatalousrahastolle (EMKR) myönnettävien määrärahojen on oltava realistisia, johdonmukaisia ja riittäviä valvontatavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | suosittaa alueille elintärkeiden kalahuutokauppojen jatkumisen varmistamista etenkin EMKR:n rahoituksella, koska ne edistävät avoimuutta ja jäljitettävyyttä ja helpottavat kalastuksenvalvontaa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kannattaa virkistyskalastuksen vaikutuksen sisällyttämistä tarkistettuun valvonta-asetukseen; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa kehittämään koko unionissa toimivan valvonta-, tiedonsiirto- ja tiedonanalysointijärjestelmän; pyytää lisäksi, että komissio määrittelee tietojenvaihdon puitteet voimassa olevien tietosuojasäännösten mukaisesti; pitää tietojenvaihtoa koskevia avoimia puitteita erittäin tärkeinä, jotta toimintamahdollisuuksien tasavertaisuus voidaan selvittää; |
| --- | --- |

73.

| 74. | korostaa, että purkamisvelvoitteeseen on liityttävä sen valvonnan asianmukainen joustavuus, koska on otettava huomioon tämän velvoitteen kalastukselle ja erityisesti monilajikalastukselle aiheuttamat perustavanlaatuiset muutokset; pitää edelleen tärkeänä seuraamuksien ja pisteytysjärjestelmän asteittaista soveltamista, kun kyseessä on purkamisvelvoitteen täytäntöönpanoa koskevan asetuksen (EU) 2015/812 mukainen, purkamisvelvoitteen noudattamatta jättämistä koskeva vakava rikkomus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että tiedot siitä, millä tavoin eri jäsenvaltiot määräävät seuraamuksia erityyppisistä rikkomuksista ja sovelletaanko seuraamuksia johdonmukaisesti riippumatta aluksen lipusta, on annettava sidosryhmien ja suuren yleisön saataville, kuitenkin täysin asianomaisten yksityisyyttä kunnioittaen; |
| --- | --- |

75.

o

o o

| 76. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

76.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0083.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0307.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0222.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/152 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/152

---

P8_TA(2016)0408

Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuurin yhteyksien ja saavutettavuuden parantaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuurin yhteyksien ja saavutettavuuden parantamisesta (2015/2347(INI))

(2018/C 215/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman Liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisen kirjan täytäntöönpanosta: tilannekatsaus ja kohti kestävää liikkuvuutta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman Liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisen kirjan täytäntöönpanosta: tilannekatsaus ja kohti kestävää liikkuvuutta (1),

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman kestävästä kaupunkiliikenteestä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman kestävästä kaupunkiliikenteestä (2),

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman alueellisten lentoasemien ja lentoliikennepalvelujen tulevaisuudesta EU:ssa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman alueellisten lentoasemien ja lentoliikennepalvelujen tulevaisuudesta EU:ssa (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 170 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 170 artiklan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (4),

| — | ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (5),

| — | ottaa huomioon komission maaliskuussa 2015 julkaiseman raportin ”Road Safety in the European Union” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission maaliskuussa 2015 julkaiseman raportin ”Road Safety in the European Union” (6),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2014 pidetyn Tonavan ministerikokouksen päätelmät vesiliikenteen infrastruktuurin vaikuttavasta kunnostamisesta ja kunnossapidosta Tonavalla ja sen navigointikelpoisilla sivujoilla (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2014 pidetyn Tonavan ministerikokouksen päätelmät vesiliikenteen infrastruktuurin vaikuttavasta kunnostamisesta ja kunnossapidosta Tonavalla ja sen navigointikelpoisilla sivujoilla (7),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2016 annetun Łańcutin julistuksen liikennealan yhteistyön vahvistamisesta Karpaateilla ja Via Carpatia -hankkeen jatkamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2016 annetun Łańcutin julistuksen liikennealan yhteistyön vahvistamisesta Karpaateilla ja Via Carpatia -hankkeen jatkamisesta (8),

| — | ottaa huomioon ”Berliinin prosessin” ja vuonna 2014 järjestetyn Länsi-Balkanin valtioiden konferenssin, vuonna 2015 järjestetyn Wienin huippukokouksen ja vuonna 2016 järjestetyn Pariisin konferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ”Berliinin prosessin” ja vuonna 2014 järjestetyn Länsi-Balkanin valtioiden konferenssin, vuonna 2015 järjestetyn Wienin huippukokouksen ja vuonna 2016 järjestetyn Pariisin konferenssin,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin Tonavan alueen strategiaa koskevan toimintasuunnitelman (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin Tonavan alueen strategiaa koskevan toimintasuunnitelman (SEC(2010)1489),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin Itämeren alueen strategiaa koskevan toimintasuunnitelman (SWD(2015)0177), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin Itämeren alueen strategiaa koskevan toimintasuunnitelman (SWD(2015)0177),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0282/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0282/2016),

| A. | toteaa, että liikenneinfrastruktuurin yhteenliitettävyys ja saavutettavuus vaikuttavat merkittävällä tavalla EU:n ja sen alueiden talouskasvuun, talouden kilpailukykyyn, työllisyyteen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen; katsoo, että Keski- ja Itä-Eurooppa on oleellinen osa unionin sisämarkkinoita ja kykenee houkuttelemaan investointeja ja vaikuttamaan osaltaan koko unionin talouskasvuun ja että kaikissa liikennemuodoissa on poikkeuksetta keskityttävä entistä enemmän kilpailukyvyn, intermodaalisuuden ja ekologisen siirtymän tehostamiseen, jotta voidaan entistä paremmin edistää sisämarkkinoiden kehitystä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että liikenneinfrastruktuurin yhteenliitettävyys ja saavutettavuus vaikuttavat merkittävällä tavalla EU:n ja sen alueiden talouskasvuun, talouden kilpailukykyyn, työllisyyteen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen; katsoo, että Keski- ja Itä-Eurooppa on oleellinen osa unionin sisämarkkinoita ja kykenee houkuttelemaan investointeja ja vaikuttamaan osaltaan koko unionin talouskasvuun ja että kaikissa liikennemuodoissa on poikkeuksetta keskityttävä entistä enemmän kilpailukyvyn, intermodaalisuuden ja ekologisen siirtymän tehostamiseen, jotta voidaan entistä paremmin edistää sisämarkkinoiden kehitystä;

| B. | toteaa, että Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuurin yhteenliitettävyyden ja saavutettavuuden parantaminen on keino saavuttaa koheesiopolitiikan tavoitteet etenkin raja-alueiden halutun taloudellisen kehityksen kannalta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuurin yhteenliitettävyyden ja saavutettavuuden parantaminen on keino saavuttaa koheesiopolitiikan tavoitteet etenkin raja-alueiden halutun taloudellisen kehityksen kannalta;

| C. | toteaa, että liikenneinfrastruktuuri on EU:n keski- ja itäosissa edelleen kehittymätöntä verrattuna muiden Euroopan alueiden liikenneinfrastruktuuriin, että Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuuri on heikosti kehittynyttä, vaikka aivan vieressä, keskellä Eurooppaa, on maailman tihein ja kehittynein liikenneverkko, ja että kansalaiset edellyttävät jäsenvaltioiden työskentelevän sen parantamiseksi yhdessä ja EU:n tukemina; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että liikenneinfrastruktuuri on EU:n keski- ja itäosissa edelleen kehittymätöntä verrattuna muiden Euroopan alueiden liikenneinfrastruktuuriin, että Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuuri on heikosti kehittynyttä, vaikka aivan vieressä, keskellä Eurooppaa, on maailman tihein ja kehittynein liikenneverkko, ja että kansalaiset edellyttävät jäsenvaltioiden työskentelevän sen parantamiseksi yhdessä ja EU:n tukemina;

| D. | toteaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) ovat olleet julkisten liikenneinvestointien tärkein lähde Keski- ja Itä-Euroopassa ja että Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) on keskeinen rahoitusväline liikenneinfrastruktuurin kehittämisessä edelleen alueella osana Euroopan laajuisen liikenneverkon runkoverkkokäytäviä; toteaa, että puutteet kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten hallinnollisissa valmiuksissa saattavat johtaa EU:n varojen alhaiseen käyttöasteeseen ja siksi Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiot eivät ole aina käyttäneet EU:n rahoitusta maksimaalisesti, kuten on tapahtunut EU:n muissakin osissa, ja tämä on johtunut monista syistä, muun muassa riittämättömästä valmistautumisesta ja riittämättömästä tehokkuudesta; korostaa, että olisi lisättävä valmiuksia ja annettava teknistä tukea, jotta saadaan enemmän hyviä hankkeita ja voidaan tukea julkishallintoja EU:n rahoituksen hallinnoinnissa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot) ovat olleet julkisten liikenneinvestointien tärkein lähde Keski- ja Itä-Euroopassa ja että Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) on keskeinen rahoitusväline liikenneinfrastruktuurin kehittämisessä edelleen alueella osana Euroopan laajuisen liikenneverkon runkoverkkokäytäviä; toteaa, että puutteet kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten hallinnollisissa valmiuksissa saattavat johtaa EU:n varojen alhaiseen käyttöasteeseen ja siksi Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiot eivät ole aina käyttäneet EU:n rahoitusta maksimaalisesti, kuten on tapahtunut EU:n muissakin osissa, ja tämä on johtunut monista syistä, muun muassa riittämättömästä valmistautumisesta ja riittämättömästä tehokkuudesta; korostaa, että olisi lisättävä valmiuksia ja annettava teknistä tukea, jotta saadaan enemmän hyviä hankkeita ja voidaan tukea julkishallintoja EU:n rahoituksen hallinnoinnissa;

| E. | toteaa, että Via Carpatian ja Rail Baltican kaltaisia tärkeitä hankkeita koskevan työn tehostaminen sekä itäisen Välimeren ja Itämeri-Adrianmeri -runkoverkkokäytävien, Adrian- ja Joonianmeren käytävän ja TRACECA-käytävän kehittäminen vauhdittaisivat merkittävästi liikenneinfrastruktuurin yhteenliitettävyyden ja saavutettavuuden parantamista EU:n tässä osassa; toteaa, että entistä tiiviimpien kolmansien naapurimaiden sekä Keski- ja Itä-Euroopan EU:n jäsenvaltioiden välisten yhteyksien tukeminen muun muassa rautatieliikenteen ja -infrastruktuurien alalla auttaa parantamaan Euroopan unionin, naapurivaltioiden ja Aasian välisiä rautatieyhteyksiä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Via Carpatian ja Rail Baltican kaltaisia tärkeitä hankkeita koskevan työn tehostaminen sekä itäisen Välimeren ja Itämeri-Adrianmeri -runkoverkkokäytävien, Adrian- ja Joonianmeren käytävän ja TRACECA-käytävän kehittäminen vauhdittaisivat merkittävästi liikenneinfrastruktuurin yhteenliitettävyyden ja saavutettavuuden parantamista EU:n tässä osassa; toteaa, että entistä tiiviimpien kolmansien naapurimaiden sekä Keski- ja Itä-Euroopan EU:n jäsenvaltioiden välisten yhteyksien tukeminen muun muassa rautatieliikenteen ja -infrastruktuurien alalla auttaa parantamaan Euroopan unionin, naapurivaltioiden ja Aasian välisiä rautatieyhteyksiä;

| F. | toteaa, että kehittyneet rajatylittävät liikenneyhteydet ovat erittäin tärkeitä alueellisen kilpailukyvyn kannalta ja pk-yritysten laajentumisen edistämiseksi raja-alueilla sekä, etenkin julkisen liikenteen osalta, taloudellisesti haavoittuvassa asemassa olevien väestönosien sosiaalisen osallisuuden tukemiseksi; toteaa, että valtioiden rajoja ylittäviä hyviä liikenneyhteyksiä, erityisesti rautatieyhteyksiä, puuttuu edelleen monista Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioista; toteaa, että eri liikennemuotojen väliset tehottomat yhteydet sekä perusliikenteen ja yleisen liikenteen välisten verkkopalvelujen puute merkitsevät sitä, että eri liikennemuotojen välillä ei ole riittävästi yhteentoimivuutta, ja huomauttaa, että tällainen yhteentoimivuus ei ainoastaan alentaisi matkustaja- ja tavaraliikenteen hintoja ja parantaisi liikennepalvelujen joustavuutta vaan myös auttaisi vastaamaan ympäristöä ja yhteiskuntaa koskeviin huolenaiheisiin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kehittyneet rajatylittävät liikenneyhteydet ovat erittäin tärkeitä alueellisen kilpailukyvyn kannalta ja pk-yritysten laajentumisen edistämiseksi raja-alueilla sekä, etenkin julkisen liikenteen osalta, taloudellisesti haavoittuvassa asemassa olevien väestönosien sosiaalisen osallisuuden tukemiseksi; toteaa, että valtioiden rajoja ylittäviä hyviä liikenneyhteyksiä, erityisesti rautatieyhteyksiä, puuttuu edelleen monista Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioista; toteaa, että eri liikennemuotojen väliset tehottomat yhteydet sekä perusliikenteen ja yleisen liikenteen välisten verkkopalvelujen puute merkitsevät sitä, että eri liikennemuotojen välillä ei ole riittävästi yhteentoimivuutta, ja huomauttaa, että tällainen yhteentoimivuus ei ainoastaan alentaisi matkustaja- ja tavaraliikenteen hintoja ja parantaisi liikennepalvelujen joustavuutta vaan myös auttaisi vastaamaan ympäristöä ja yhteiskuntaa koskeviin huolenaiheisiin;

| G. | toteaa, että liikenneinfrastruktuurin koordinoiduilla parannuksilla voi olla myönteinen vaikutus ympäristöön sekä liikenteen energiatehokkuuteen; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että liikenneinfrastruktuurin koordinoiduilla parannuksilla voi olla myönteinen vaikutus ympäristöön sekä liikenteen energiatehokkuuteen;

Horisontaaliset näkökohdat

| 1. | korostaa tarvetta vahvistaa EU:n keski- ja itäosiin suuntautuvan, sieltä lähtevän ja siellä olevan liikenneinfrastruktuurin yhteenliitettävyyttä ja saavutettavuutta ottaen huomioon kansantalouden tarpeet sekä kestävän kehityksen periaatteet; muistuttaa Euroopan laajuisen liikenneverkon tavoitteista, joita ovat puuttuvien yhteyksien rakentaminen, pullonkaulojen poistaminen ja saumattomien yhteyksien varmistaminen kauko- ja seutuliikenteen matkustajille ja rahdille, varsinkin raja-alueilla; katsoo, että EU:n varjojen käytön on kuvastettava todellisia investointitarpeita Euroopan laajuisen liikenneverkon runkoverkon loppuun saattamiseksi alueella vuoteen 2030 mennessä; toteaa, että uuden infrastruktuurin rakentamisen ohella EU:n on tehtävä investointeja nykyisten liikenneinfrastruktuurien nykyaikaistamiseen ja täydentämiseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että on tärkeää, että hankesuunnittelu jäsenvaltioissa ja niiden välillä on koordinoitua ja siinä otetaan mahdollisimman tarkkaan huomioon kansalliset liikenneyleissuunnitelmat ja koordinointi ehdokasvaltioiden kanssa samalla, kun liikennetarpeista tehdään liikennettä koskevan EU:n valkoisen kirjan mukaisia realistisia arviointeja, joihin sisältyy kustannus-hyötyanalyyseja ja sidosryhmien kuulemisia; toteaa, että liikennealan yleissuunnitelmien laatimista koskeva ennakkoehto on auttanut jäsenvaltioita priorisoimaan liikennealan investointejaan; katsoo, että komission asiasta vastaavien yksiköiden on arvioitava ja seurattava näitä yleissuunnitelmia sen varmistamiseksi, että suunnitelmat vastaavat myös EU:n tavoitteita ja prioriteetteja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa painokkaasti käyttämään paremmin hyväksi alueellisen yhteistyön olemassa olevia toimia ja välineitä, joita ovat muun muassa Euroopan alueellinen yhteistyö, raja-alueita koskeva yhteisöaloite Interreg ja eritoten eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY), alueiden välisen rajatylittävän liikenteen tehostamiseksi ja pullonkaulojen poistamiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että EU:n makroaluestrategiat kuten ne, jotka on jo laadittu Itämeren, Tonavan sekä Adrian- ja Joonianmeren makroalueita varten, ja mahdollinen tuleva Karpaattien alueen ja Mustanmeren alueen strategia tarjoavat parempien liikenneolosuhteiden varmistamisessa innovatiivisen hallintokehyksen sellaisten liikennepolitiikan haasteiden käsittelemiseksi, joita jäsenvaltiot eivät voi yksinään ratkaista; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinkäytäviä koskevia vuoden 2015 alkuperäisiä työsuunnitelmia sekä liikenneverkon edelleen laajentamista Länsi-Balkanin maihin koskevien uusien karttojen hyväksymistä myönteisinä; painottaa, että runkoverkon toteuttamisen olisi myös vauhditettava kattavan verkon kehittämistä erityisesti niiden yhteyksien osalta, joilla on rajatylittävää merkitystä ja jotka vaikuttavat käytävien vakiintumiseen; korostaa kaupunkisolmukohtien ja niiden roolin merkitystä henkilö- ja tavaraliikenteen liikennevirtojen tehostamisessa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että Keski- ja Itä-Euroopan alueen (KIE) ja muun Euroopan välisiä eroja infrastruktuurin kehityksessä ja laadussa voidaan pienentää selkeällä, konkreettisella ja yhdennetyllä EU:n laajuisella strategialla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa komissiota sen velvoitteesta liittyen liikennettä vuoteen 2020 saakka koskevaan vuonna 2011 esitettyyn valkoiseen kirjaan, jossa se hyväksyi 40 erityistoimen täytäntöönpanoa koskevan suunnitelman tavoitteena kilpailukykyisen ja resurssitehokkaan eurooppalaisen liikennejärjestelmän kehittäminen; muistuttaa, että yksi sen pitkän aikavälin tavoitteista on siirtää 30 prosenttia yli 300 kilometrin maantieliikenteestä rautateille tai vesitse tapahtuviin kuljetuksiin vuoteen 2030 mennessä ja yli 50 prosenttia siitä vuoteen 2050 mennessä, mikä vähentäisi huomattavasti liikennettä Keski- ja Itä-Euroopassa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää liikenteen solmukohtien kehittämistä avaintekijänä kauko-, seutu- ja kaupunkiliikenteen yhteenkytkennässä ja katsoo niiden edistävän tehokkuutta, intermodaalisuutta sekä alueellisen liiketoiminnan kehittymistä ja pitää myös mielessä, että digitalisaatio voi tarjota huomattavia mahdollisuuksia lisätä koko logistiikkaketjun suorituskykyä ja myös antaa kaikkien sidosryhmien käyttöön tietoja (tietojen jakaminen) uusien palvelujen ja käytäntöjen kehittämiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että maantieinfrastruktuurin rakentamisessa ja nykyaikaistamisessa Keski- ja Itä-Euroopassa olisi tarvittaessa otettava huomioon pyöräilijöiden tarpeet; korostaa, että on tärkeää kehittää Keski- ja Itä-Euroopan maiden pyöräilyinfrastruktuuria, sillä se lisää turvallisuutta, vähentää tieliikenneonnettomuuksien uhrien määrää ja parantaa ihmisten elämänlaatua ja terveyttä EU:ssa; korostaa, että EuroVelo-pyöräilyverkosto ja erityisesti reitti nro 13 (Iron Curtain Trail), Itä-Euroopan reitti ja Atlantilta Mustallemerelle johtava reitti yhdessä rautatieyhteyksien kanssa tarjoavat kiinnostavia mahdollisuuksia matkailualan pk-yrityksille Keski- ja Itä-Euroopan makroalueilla ja niitä on siksi edistettävä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | huomauttaa, että EU:n länsi-, keski- ja itäosissa sijaitsevien jäsenvaltioiden talouskehityksen yhtenäistäminen vaatii suuria investointeja; korostaa, että tarvitaan entistä parempaa unionin ja kansallisten viranomaisten välistä koordinointia erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinosien toteuttamisessa; muistuttaa kuitenkin, että Euroopan tasolla tarvittavassa koordinoinnissa on otettava huomioon jäsenvaltioiden erityiset haasteet ja niiden talouksien, sosiaaliturvajärjestelmien ja infrastruktuurin laadun väliset erot sekä väestörakenteen muutos; korostaa työllisyyspotentiaalia paremmin toimivalla rautatiealalla; kehottaa purkamaan kaikki mielivaltaiset tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevat esteet ja vaatii valtioita olemaan asettamatta kyseisiä esteitä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan synergiat ja keskinäisen täydentävyyden Verkkojen Eurooppa -välineestä (CEF), ERI-rahastoista ja liittymistä valmistelevasta välineestä myönnettävän rahoituksen sekä EIP:n ja EBRD:n rahoituksen välillä toteutettaessa liikenneinfrastruktuurihankkeita EU:n keski- ja itäosissa, jotta niiden käyttöä ja monipuolistumista voidaan lisätä huomattavasti; korostaa, että on tarpeen vaihtaa ja levittää hankkeen valmistelua ja käyttöä koskevia kokemuksia ja tietämystä, kun haketta rahoitetaan eri välineistä (niin kutsuttu varojen yhdistäminen); muistuttaa, että on tärkeää käyttää Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) varoja oikea-aikaisesti kaupallisesti kannattavien markkinapohjaisten hankkeiden edistämiseksi; kehottaa komissiota, Euroopan investointipankkia ja Euroopan investointineuvontakeskusta tehostamaan työtään hankkeiden toteuttajien kanssa Keski- ja Itä-Euroopassa, jotta varmistetaan, että ESIRiä käytetään kestävien liikennemuotojen infrastruktuurihankkeisiin; korostaa ESIRin merkitystä kaiken tyyppisten liikenneinfrastruktuurihankkeiden kehittämisessä; korostaa, että tähän mennessä useimmat ESIRistä rahoitettavaksi suunnitellut infrastruktuurihankkeet sijaitsevat Länsi-Euroopassa; kehottaa siksi komissiota ESIRin yhteydessä kannustamaan investoijia tukemaan Keski- ja Itä-Euroopan liikenneinfrastruktuurihankkeisiin keskittyneitä hankekehyksiä; korostaa, miten tärkeää koheesiopolitiikan mukainen rahoitus on liikenneinfrastruktuurin kehittymiselle Keski- ja Itä-Euroopan maissa, joissa infrastruktuurin laatu on usein jäljessä Länsi-Euroopan liikenneverkkojen laatua, ja kehottaa tämä mielessä pitäen takaamaan riittävät resurssit ja rahoituksen tason seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että koheesiorahastosta siirrettiin 11 305 500 000 euroa Verkkojen Eurooppa -välineelle käytettäväksi koheesiorahaston tuesta hyötyvien jäsenvaltioiden liikennealalla; painottaa, että varsinkin käyttöasteen ollessa nykyisen tasoinen tämän helposti saatavilla olevan rahoituksen käytön olisi oltava ensisijaista kolmansien osapuolten investointeihin osallistumiseen nähden etenkin tapauksissa, joissa ne tavoittelevat investoinneillaan pikemminkin poliittisia kuin liiketaloudellisia etuja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioita varmistamaan avoimuuden korkean tason sekä EU:n varojen käytön tiiviin seurannan ja julkaisemaan mahdollisimman pian yksityiskohtaisia tietoja niiden jakamisesta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kiinnittämään huomiota mahdollisuuksiin, joita hybridit julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet tarjoavat yhdistämällä EU:n avustuksiin perustuvia infrastruktuuri-investointien rahoituslähteitä (jopa 85 prosenttia kaikista tukikelpoisista menoista), yhteisrahoituksen muotoista julkista rahoitusta, jota edunsaajan edellytetään hankkivan, ja yksityisten yritysten rahaa; korostaa samaan aikaan, että EU:n varat ja talousarvioresurssit ovat investointien luotettavuutta lisäävä tekijä, koska ne vähentävät yksityisen sektorin riskiä; huomauttaa, että samalla yksityinen sektori hyötyy vakaista pitkän aikavälin sopimuksista, jotka eivät ole riippuvaisia taloudellisista, poliittisista ja julkisen talouden rahoitusaseman vaihteluista eri maissa; kannustaa jäsenvaltioita siksi tarvittaessa hyödyntämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, jotka voivat olla hyödyllinen tapa investoida infrastruktuuriin erityisesti, kun on kyse toisaalta sellaisten monimutkaisten infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpanosta, jotka edellyttävät huomattavaa varojen käyttöä ja joiden tuottotaso on alhainen, ja toisaalta halusta taata tehokas korkealaatuisen julkisen palvelun tarjoaminen; kehottaa komissiota antamaan KIE-alueen jäsenvaltioille teknistä tukea sen vuoksi, että joillakin näistä maista on vain vähän kokemusta rahoitusvälineiden kanssa työskentelystä ja yksityisen sektorin ottamisesta mukaan suuriin hankkeisiin; pyytää lisäksi komissiota laatimaan yhteistyössä kansallisten, alueellisten ja paikallishallintojen kanssa säännöllisesti yleiskatsauksen liikennehankkeista ja niitä varten EU:n eri rahastoista saaduista yhteisrahoitusosuuksista; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita virtaviivaistamaan ja yksinkertaistamaan hankintamenettelyjä, esittämään julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia koskevia suuntaviivoja, varmistamaan riittävät valtiontukisäännöt ja yksinkertaistamaan lupamenettelyjä, jotta voidaan helpottaa liikennehankkeiden ja erityisesti rajatylittävien hankkeiden toteuttamista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että ERI-rahastoja voidaan käyttää puuttuvien yhteyksien rakentamiseen Keski- ja Itä-Euroopan rajaseuduilla ja nykyisen infrastruktuurin vahvistamiseen niin, että voidaan varmistaa täysi pääsy sisämarkkinoille ja edistää edelleen talouskasvua; korostaa tässä yhteydessä, että koska liikenne on aluekehityksen avain, riittävä ja asianmukaisesti rahoitettu paikallinen infrastruktuuri on perustava ja välttämätön vaatimus pyrittäessä toteuttamaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa, että ERI-rahastoja voidaan käyttää myös parantamaan välittäjäelinten ja edunsaajien hallinnollisia valmiuksia, jotka muuten saattaisivat heikentää EU:n tukea alueen liikenneinvestoinneille; panee merkille, että etenkin teknisen avun JASPERS-ohjelma on tähän mennessä osoittautunut hyödylliseksi ja että sille kannattaisikin harkita pysyvämpää institutionaalista rakennetta sen sijaan, että sitä jatketaan sellaisenaan; toteaa, että Euroopan investointineuvontakeskuksen avulla annetun teknisen avun olisi autettava julkisia ja yksityisiä hankkeiden toteuttajia luomaan vakaa valmisteilla olevien kypsien ja jäsenneltyjen hankkeiden joukko, jotta rahoitusvälineistä voidaan hyötyä pitkällä aikavälillä; muistuttaa, että runkoverkkokäytävien Euroopan tason koordinaattoreilla on poliittinen mandaatti mutta ei riittävää hallinnollista kapasiteettia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia tällaisten resurssien julkisen hallinnon virtaviivaistamiseksi tarpeettoman byrokratian välttämiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota ja EIP:tä parantamaan yhteistyötään ja koordinoimaan toimiaan, jotta voidaan varmistaa liikenneinfrastruktuurin rahoitusta koskeva kaikkien sidosryhmien laaja kuuleminen, parhaiden käytäntöjen vaihto, rahoitusvälineiden tukeminen, mahdollisten hankkeiden kartoittaminen aikaisessa vaiheessa ja säännöllinen niitä koskevien tietojen välittäminen parlamentille; korostaa, että kaikki sellaisiin hankkeisiin liittyvät toimet, joilla pyritään parantamaan liikenneinfrastruktuurin yhteenliitettävyyttä ja saavutettavuutta, olisi toteutettava pikimmiten; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa alueita ja jäsenvaltioita hyväksymään tai jatkamaan toimia, joiden avulla siirrytään entistä ympäristöystävällisempiin liikennevaihtoehtoihin; kehottaa käyttämään ERI-rahastoja hankkeisiin, joilla pyritään luomaan kysyntää julkisille ja entistä kestävämmille liikennevaihtoehtoille esimerkiksi yksinkertaistamalla rajatylittävää lipunmyyntiä ja investointeja sähköisten latauspisteiden järjestelmiin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että olisi kiinnitettävä tasapuolisesti huomiota itä-länsisuuntaisiin ja pohjois-eteläsuuntaisiin liikennekäytäviin osana Euroopan laajuista liikenneverkkoa, mikä voi edistää osallistuvien maiden taloudellista kehitystä luomalla uusia mahdollisuuksia pk-yrityksissä ja startup-yrityksissä tapahtuvan työllistämisen, kauppavaihdon sekä tieteen, tutkimuksen ja teknologian alalla sekä parantaa liikenneturvallisuutta ja vähentää liikenteen kustannuksia; korostaa multimodaalisuuden ja liikenneinnovaatioiden merkitystä kaupan ja matkailun kehitykselle ja ympäristönsuojelulle ja kannattaa sisävesiliikenteen integroimista multimodaaliseen logistiikkaketjuun, koska kaikkien liikennemuotojen välisellä yhteydellä varmistettaisiin alueen talouden kehittyminen ja vähennettäisiin myös liikennejärjestelmän pullonkauloja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon laajentamiseen Länsi-Balkanin maihin; pyytää komissiota varmistamaan liittymisneuvotteluja käyvien Länsi-Balkanin maiden yhdistymisen Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon ja liikenneyhteyksiä koskevan yhteistyön Ukrainan, Moldovan ja muiden naapurivaltioiden kanssa, mukaan luettuina maat, jotka ovat mukana TRACECA-käytävässä; korostaa, että on tärkeää hyväksyä rahoitusta koskevat perusteet, jotta liittymisneuvotteluja käyvät valtiot ja ehdokasvaltiot voivat hyötyä EU:n rahoitusvälineistä entistä laajemmin erityisesti rajatylittävien hankkeiden osalta; korostaa, että erityisesti liittymistä valmistelevan tukivälineen ja Länsi-Balkanin investointikehyksen kautta tehtyjä investointeja ja liikenteen optimointia koskevia toimenpiteitä olisi koordinoitava alueellisella tasolla runkoverkon laajentamisen edistämiseksi alueella; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että liikenneinfrastruktuurin ja -yhteyksien parannukset EU:n keski- ja itäosissa ovat tärkeä väline unionin itärajan ja Länsi-Balkanin vakauden, talouskehityksen, alueellisen yhteistyön ja turvallisuuden vahvistamisessa sekä kuljetusolosuhteiden korkeammalle tasolle tähtäävän lähentymisen edistämiseksi sisämarkkinoilla; korostaa tässä suhteessa itäisen Välimeren käytävän merkitystä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että Schengen-alueen säilyttäminen on ehdottomasti välttämätöntä, jotta EU:ssa olisi tehokas ja kustannustehokas liikennejärjestelmä, joka perustuu tavaroiden, palveluiden ja henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen avointen sisärajojen yli; muistuttaa, että jo kesäkuussa 2011 komissio kehotti kaikkia jäsenvaltioita päättämään Schengen-alueen laajentamisesta Bulgariaan ja Romaniaan; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa tarvetta parantaa liikenneinfrastruktuurin yhteenliitettävyyttä ja saavutettavuutta EU:n matkailuteollisuuden kehittämisen edistämiseksi; painottaa, että laajennettu ja tehokas Euroopan liikenneverkko on matkailualalle merkittävä voimavara, joka auttaa tekemään alueista entistä houkuttelevampia matkailijoille; katsoo, että Keski- ja Itä-Euroopan mailla on valtava matkailualan kehittämispotentiaali, jota voitaisiin hyödyntää paremmin, mikäli liikenneinfrastruktuuria kehitettäisiin edelleen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa synergioiden suotuisia ympäristö- ja talousnäkökohtia liitettäessä eri liikennemuotoja yhteen kunkin liikennemuodon sisältämien etujen hyödyntämiseksi entistä paremmin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että yhdistetyn liikenteen kehittäminen Keski- ja Itä-Euroopassa edellyttää rautateiden tavaraliikennekäytävien ominaisuuksien parantamista ja julkisesti saavutettavissa olevien intermodaaliterminaalien rakentamisen tukemista; |
| --- | --- |

26.

| 27. | näkee uuden silkkitien kaltaisissa kansainvälisissä infrastruktuurihankkeissa huomattavia mahdollisuuksia sen suhteen, että Keski- ja Itä-Euroopan maita voidaan auttaa hyödyntämään entistä paremmin maailmantalouden potentiaalia; katsoo, että Keski- ja Itä-Euroopan suotuisan maantieteellisen sijainnin ansiosta alueesta voi tulla tärkeä Euroopan ja Aasian välinen logistiikka- ja viestintäkeskus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että liikenteen saavutettavuuden lisääntymisellä Keski- ja Itä-Euroopassa sekä siihen liittyvillä investoineilla olisi vauhditettava paikallisten yritysten kehitystä; korostaa, että hankintamenettelyjen ja hankkeiden täytäntöönpanon olisi oltava pk-yritysten kannalta suotuisia; kehottaa komissiota kiinnittämään entistä enemmän huomiota siihen ongelmaan, että hankkeisiin osallistuvat suuret urakoitsijat ja aliurakoitsijat harjoittavat vilpillistä kilpailua, joka uhreja ovat usein heikoimmin koulutetut työntekijät; |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että on tarpeen ottaa huomioon sellaisten ihmisten tarpeet, jotka asuvat harvaan asutuilla ja vaikeapääsyisillä alueilla, kuten vuoristoalueilla, suunniteltaessa infrastruktuuriratkaisuja Keski- ja Itä-Eurooppaan; katsoo, että liikennepalvelujen käyttömahdollisuuksien puute voi johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen, ja kehottaa komissiota ottamaan huomioon niiden tarpeet, jotka käyttävät paikallisia liikennereittejä; korostaa, että liikenneyhteyksien kannattavuus ei voi olla ainoa kriteeri arvioitaessa niiden hyödyllisyyttä; |
| --- | --- |

29.

Maantieliikenne

| 30. | muistuttaa, että rajatylittävien teiden kehittäminen on tärkeää, jotta helpotetaan väestöjen ja yritysten välistä yhteistyötä raja-alueilla; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan teiden nykyaikaistamista, jatkamaan puuttuvien yhteyksien kehittämistä, rakentamaan turvallisia ja saavutettavissa olevia pysäköintialueita ja vahvistamaan alueellisia ja paikallisia yhteyksiä Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon, koska Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon liittyminen on tärkeä alueellisten keskusten talouskasvun perusta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa tarvetta varmistaa oikeudenmukaiset tiemaksujärjestelmät EU:ssa; huomauttaa, että jäsenvaltioille olisi niiden erityispiirteiden vuoksi jätettävä tällaisia järjestelmiä perustettaessa tiettyä joustovaraa mutta samalla olisi turvattava tekninen yhteentoimivuus asianmukaisella tasolla; katsoo, että näitä järjestelmiä olisi suunniteltava yhteistyössä elinkeinoelämän ja kaupallisten tienkäyttäjien kanssa ja että viimeksi mainittuja ei pitäisi vaati maksamaan minkäänlaisia lisämaksuja tai suhteettomia maksuja, jotka tekisivät näiden liiketoimista vähemmän kannattavia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan kiireelliseen tarpeeseen vahvistaa EU:n itärajaa pitkin kulkevaa tieinfrastruktuuriverkkoa, joka alkaa Virosta ja etenee Latvian, Liettuan, Puolan, Slovakian, Unkarin, Romanian ja Bulgarian kautta päättyen lopulta Kreikkaan; katsoo, että tällaisen työn olisi perustuttava pitkäaikaiseen suunnitteluun, jota on jo tehty Via Carpatia -hankkeen yhteydessä, josta asianomaisten maiden edustajat allekirjoittivat 3. maaliskuuta 2016 Varsovassa julistuksen liikennekäytävän kehittämisen ja reitin uudistamisen yhteydessä tehtävän yhteistyön jatkamisesta; katsoo, että Via Carpatian rakentamisen myötä EU:n syrjäiset alueet saavat mahdollisuuden kehittyä nopeasti ja saavuttaa entistä nopeammin EU:n kehittyneemmät alueet; huomauttaa, että reitin rakentaminen edistää myös investointeja ja yritysten kasvua ja parantaa EU:n turvallisuutta kokonaisuutena erityisesti Ukrainan aseellisen konfliktin yhteydessä; katsoo, että olisi hyödynnettävä mahdollisuutta avata Rein–Tonava-käytävä EU:n pohjoisosaan Via Carpatian kautta, ja katsoo, että Via Carpatialle olisi myönnettävät riittävät määrärahat; kehottaakin sisällyttämään Via Carpatia -hankkeen Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon, jotta varmistetaan asianmukainen EU:n rahoitus; kannustaa jäsenvaltioita myös myöntämään rahoitusta kyseistä hanketta varten käyttäen kaikkia mahdollisia rahoitusvälineitä, kuten Verkkojen Eurooppa -välinettä ja Euroopan strategisten investointien rahastoa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että tieinfrastruktuurin laadulla on suora vaikutus liikenneturvallisuuteen; katsoo sen vuoksi, että tieliikenteen turvallisuutta olisi arvioitava myös maantieinfrastruktuuria rakennettaessa; on huolestunut siitä, että liikennekuolemien ja vakavien loukkaantumisten määrä on edelleen suhteellisen suuri monissa Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioissa; korostaa, että toimenpiteitä liikenneturvallisuuden parantamiseksi olisi edelleen edistettävä jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla; katsoo, että olisi myönnettävä asianmukaisesti rahoitusta infrastruktuurin kunnostamiseen liittyviin hankkeisiin Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että liikenteen alan turvallisuus ja kestävyys ovat tärkeimpiä prioriteetteja infrastruktuureja kehitettäessä; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita edistämään digitalisaatiota ja automaatiota kaikissa liikennemuodoissa; kehottaa sisällyttämään infrastruktuuri-investointihankkeisiin liikenneratkaisuja, joilla vähennetään kuoleman tai vakavan loukkaantumisen riskiä liikenneonnettomuuksissa, ja ottamaan huomioon liikennemääriltään suurten liikennereittien lähellä asuvien kansalaisten tarpeet; |
| --- | --- |

34.

Rautatieliikenne

| 35. | korostaa, että on ensisijaisen tärkeää rakentaa, nykyaikaistaa ja ylläpitää rautatieyhteyksiä rautatieliikenteen yhtenäisen ja kestävän kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi EU:n keski- ja itäosissa; korostaa, että rautateillä on tärkeä rooli ilmastovaikutuksen, ilman pilaantumisen sekä liikenneonnettomuuksien vähentämisessä, ja odottaa tällaisten ponnistelujen vaikuttavan myönteisesti elinkeinoelämän kehitykseen, tavaraliikennelogistiikkaan, julkisten palvelujen laatuun ja luotettavaan matkustajien liikkuvuuteen; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan rajatylittäviä ja kansallisia pullonkauloja ja laajentamaan toimintavalmiuksia, jotta voidaan saavuttaa vuonna 2011 julkaistussa liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa vahvistetut liikennemuotojen siirtymää koskevat vuosien 2030 ja 2050 tavoitteet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että Keski- ja Itä-Euroopan joillakin alueilla on merkittävä rautatieverkko, jonka infrastruktuuria on kuitenkin kiireesti nykyaikaistettava, jotta voidaan ajoissa ehkäistä sen heikkeneminen siinä määrin, että se lakkaa olemasta toimintakelpoinen; kritisoi liian vähäistä investoimista rajatylittäviin rautatieyhteyksiin sekä rautateiden henkilöliikenteen vähäisyyttä monilla raja-alueilla; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan (uudelleen) puuttuvia yhteyksiä ja poistamaan pullonkaulat; ehdottaa, että rautatieverkkoa valvotaan Euroopan laajuisen liikenneverkon kattavan verkon ja ydinverkon suunnittelumenetelmän avulla, jotta voidaan määritellä erityisesti rajatylittävissä tapauksissa mahdolliset muut puuttuvat yhteydet EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä niiden ja EU:n ulkopuolisten naapureiden välillä; kannustaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä ja rakentavaa yhteistyötä tällaisten puutteiden korjaamiseksi ja alueellisen integraation ja yhteenkuuluvuuden parantamiseksi; pyytää komissiota antamaan tehokasta rahoitustukea kaikille tällaisille toimille; |
| --- | --- |

36.

| 37. | painottaa tukevansa Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottoa kaikissa Euroopan laajuisen liikenneverkon runkoverkkokäytävissä; katsoo, että ERTMS-järjestelmän täysimääräisen ja nopean täytäntöönpanon on oltava EU:n ehdoton prioriteetti, jotta voidaan luoda täysin yhteentoimiva, toimiva, tehokas ja houkutteleva eurooppalainen rautatiealue, joka pysyy kilpailemaan muiden liikennemuotojen kanssa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään selkeitä pitkän aikavälin rautatieliikenteen kehittämisstrategioita ja poistamaan EU:n rahoitusta käyttämällä täytäntöön pantujen rautatiehankkeiden esteet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa tarvetta lisätä investointeja rautateiden laadun parantamiseen, jotta niistä voidaan tehdä entistä saavutettavampia ja houkuttelevampia henkilöliikenteen ja tavaraliikenteen aloilla, ja lisäämään niiden osuutta liikennemuotojakaumassa liikennemuotosiirtymää koskevan tavoitteen nro 3 mukaisesti liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa määritellyllä tavalla; |
| --- | --- |

39.

| 40. | panee merkille rautatieyhteyksien puuttumisen satamiin ja satamista; korostaa, että useimmat Itä-Euroopan lentoasemat sijaitsevat rautatieinfrastruktuurin läheisyydessä ja että integrointi on edelleen teknisesti mahdollista; kehottaa komissiota tukemaan täysimääräisesti multimodaalisten liikenneyhteyksien (maantie–rautatie–lentoasema) edelleen integroimista Keski- ja Itä-Euroopassa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota jatkamaan liikkuvaan kalustoon tehtävien investointien tukemista Keski- ja Itä-Euroopan maissa, koska tämä mahdollistaa rautateiden potentiaalin palauttamisen näiden maiden julkisiin liikennejärjestelmiin; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että Euroopan rautatieliikenneinfrastruktuurin kestävä kehittäminen ei saa päättyä vain rautatieverkon perustamiseen vaan siihen on sisällytettävä kunnossapitotoimenpiteitä pitkän aikavälin kustannustehokkuuden varmistamiseksi; katsoo, että kunnossapitotoimien merkityksen vuoksi huomattava osa taloudellisista resursseista olisi kohdistettava näihin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa Rail Baltica -yhteyden yleishyödyllisyyttä yhtenä Pohjanmeri–Itämeri-käytävän ensisijaisena hankkeena ja sen huomattavaa strategista merkitystä kaikille mukana oleville jäsenvaltioille sekä koko alueelle, joka alkaa Suomesta (mahdollisen ”Bothnian extension” -laajennuksen myötä) sekä jatkuu Viroon, Latviaan, Liettuaan, Puolaan ja edelleen Saksaan, Alankomaihin ja Etelä-Eurooppaan; pitää myönteisenä Rail Baltica -hankkeen rakentamisen ja valmistelujen edistymistä ja korostaa, että asiasta kiinnostuneiden ja mukana olevien maiden hyvä yhteistyö on ratkaisevaa, jotta hankkeessa voidaan siirtyä eteenpäin ilman, että hanke viivästyy entisestään tai siitä luovutaan, ja vältytään riskiltä, että tätä hanketta varten ei myönnetä taloudellisia resursseja; korostaa, että jos komission sääntöjä ei noudateta, noin 85 prosentin suuruinen EU:n yhteisrahoitusosuus menetetään ja tulevan rahoituksen ehdot eivät ole tulevaisuudessa koskaan yhtä suotuisia kuin nyt; kehottaa mukana olevia maita tunnustamaan RB Rail -yhteisyrityksen roolin ja vahvistamaan sitä, sillä kyseessä on paras taho näin laajan ylikansallisen hankkeen hallinnointiin, ja tekemään EU:n rahoitusta koskevia yhteisiä hakemuksia, jatkamaan yhteisiä ja kansallisia julkisia hankintoja, koordinoimaan hankkeen töitä ja lopuksi osoittamaan, että mukana olevat jäsenvaltiot pystyvät yhteistyöhön; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa Shift2Rail-aloitteen merkitystä erityisesti tavaraliikenteen alalla kilpailun ja tehokkuuden lisäämisen kannalta, kun otetaan huomioon rautateiden paikoilleen jäänyt osuus Euroopan tavara- ja henkilöliikennemarkkinoista; katsoo, että olisi investoitava myös rautateiden laatuun tavaraliikenteen alalla; suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden alueella toteuttamiin yhteisiin kansainvälisiin aloitteisiin, joiden tarkoituksena on kehittää ja nykyaikaistaa rautatieinfrastruktuuria, kuten perustettavaan uuteen rautateiden tavaraliikennekäytävään nro 11 (niin kutsuttu meripihkainen käytävä), jolla yhdistetään Puolan, Slovakian, Unkarin ja Slovenian kaupalliset ja teolliset keskukset kansainvälisten tavaraliikennejunien liikennekapasiteetin jakoa koskevalla yhteisellä toiminnalla; huomauttaa, että tällaisilla hankkeilla edistetään rautateitä kansainvälisenä tavaraliikennemenetelmänä, lisätään rautatieliikenteen kilpailukykyä ja varmistetaan, että kansainvälisen tavaraliikenteen olemassa olevaa kapasiteettia käytetään entistä paremmin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | panee merkille, että rautatiealalla on käytettävissä useita rahoituslähteitä EU:n eri ohjelmista; katsoo, että näihin rahoituslähteisiin siirtyminen ja niiden käyttö ovat olennaisia siksi, että rahoitusongelmat aiheuttavat huomattavia rajoituksia sille julkisen rahan määrälle, jonka kansalliset hallitukset voivat investoida rautateihin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa kiinnittämään huomiota lisämaksuihin, joita käytetään yleisesti Keski- ja Itä-Euroopassa rajatylittävässä alueellisessa rautateiden henkilöliikenteessä ja joita rautatieyhtiöt usein perivät osana kansainvälisiä rautatiemaksuja, mikä vähentää rajatylittävien rautatieyhteyksien käytön houkuttelevuutta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa tarvetta varmistaa, että Keski- ja Itä-Euroopan maat on liitetty Länsi-Euroopan suurnopeusrautatieverkkoon, jotta voidaan lisätä rautatieliikenteen alan kilpailukykyä ja tukea talouskasvua kyseisellä alueella; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan suurnopeusjunayhteyksiä koskevia rajatylittäviä hankkeita kaikissa Euroopan laajuisen liikenneverkon käytävissä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa tarvetta tukea EU:n ulkopuolisten maiden kanssa toteutettavia yhteisiä hankkeita ja investointeja, jotka parantavat mahdollisuuksia hyödyntää täydentävästi sellaisten rautatieliikennekäytävien potentiaalia, joita on nykyaikaistettu käyttäen EU:n rahoitusta, kuten EU:n ja Aasian maiden väliset yhteydet; |
| --- | --- |

48.

Sisävesiliikenne

| 49. | korostaa sisävesiliikenteen merkitystä kustannustehokkaana ja kestävänä multimodaaliliikenteen ja logistiikan välineenä kaikkialla EU:ssa; pitää sen vuoksi tarpeellisena, että henkilöiden ja tavaroiden kuljettamiseen käytettävää sisävesiliikenteen infrastruktuuria nykyaikaistetaan ja parannetaan yhteentoimivuutta muiden liikennemuotojen kanssa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee merkille Keski- ja Itä-Euroopan sisävesiväylien sekä joki- ja merisatamien merkittävän kehityspotentiaalin; katsoo, että tätä potentiaalia voidaan hyödyntää vain, kun noudatetaan asianmukaisella tavalla unionin säännöstöä, joka koskee ympäristön, biologisen monimuotoisuuden ja vesien suojelua; katsoo, että satamien ja rautateiden käytön merkityksen korostaminen voi auttaa tukemaan tavoitetta multimodaaliliikenteen kehittämisestä alueella; |
| --- | --- |

50.

| 51. | suhtautuu myönteisesti NAIADES-ohjelmaan sekä sen jatkoksi perustettuun, vuoteen 2020 asti jatkuvaan NAIADES II -ohjelmaan ja korostaa, että on tärkeää laatia sisävesiliikennettä koskeva eurooppalainen strategia ja toimintaohjelma; |
| --- | --- |

51.

| 52. | katsoo, että multimodaalisuuden hyödyntäminen sisävesisatamissa on erittäin tärkeää niiden taloudellisten mahdollisuuksien kannalta; korostaa, että käyttäjien houkuttelemiseksi on tärkeää varmistaa riittävä pääsy verkon viimeiseen osuuteen ja rautatieyhteydet, jotka yhdistävät rautatieinfrastruktuurin sisävesiliikenteen terminaaleihin ja johtavat satamien vaikutusalueella oleviin liikenteen solmukohtiin; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa Tonavan merkitystä keskeisenä vesiliikenneväylänä Tonavan makroalueella; toteaa, että alueen sisävesiliikenteen potentiaalia olisi hyödynnettävä entistä enemmän, ja muistuttaa siksi, että jäsenvaltioiden on säilytettävä niiden vastuulle kuuluvan sisävesiliikenteen toimintakyky; kehottaa Tonavan rantavaltioita varmistamaan joen jatkuvan navigoitavuuden ja panemaan täytäntöön vuonna 2014 vahvistetun, väylän kunnostamista ja kunnossapitoa koskevan yleissuunnitelmansa ja ottamaan samalla ympäristönäkökohdat huomioon ja huolehtimaan erityisesti luontotyyppien, ympäristön, biologisen monimuotoisuuden ja veden suojelusta sekä suojelemaan ja edistämään siten kestävää maataloutta, kalastusta ja matkailualan pk-yrityksiä; korostaa, että Oderin, Elben ja Tonavan väliset yhteydet voisivat parantaa koko alueen liikenne- ja viestintäkapasiteettia pohjois-eteläsuunnassa ja luoda siten työpaikkoja ja tukea pk-yritysten kehitystä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kannustaa jäsenvaltioita lisäämään ponnistelujaan muun sisävesiliikenneinfrastruktuurin navigoitavuusluokituksen kohottamiseksi tasolle IV ja sen saavuttamiseksi, erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon runkoverkkoon kuuluvilla jokiosuuksilla; korostaa, että Elben merkittävä luokituksen nostaminen on tarpeen täyden navigoitavuuden sallimiseksi, mikä on olennaista itäisen Välimeren käytävän kannalta; painottaa tarvetta kohottaa Oderin navigoitavuusluokitus tasolle IV; korostaa myös kansainvälisten vesiväylien E 40 ja E 70 merkitystä parannettaessa Keski- ja Itä-Euroopan maiden integroitumista yleiseurooppalaisiin sisävesiliikennereitteihin; korostaa, että hyvien multimodaaliyhteyksien perustaminen näiden vesiväylien sekä Euroopan laajuisen liikenneverkon Itämeri–Adrianmeri-ydinkäytävän välille tehostaisi merkittävästi itäisten alueiden investointipotentiaalia EU:ssa; |
| --- | --- |

54.

Merisatamat ja lentoasemat

| 55. | painottaa mahdollisuuksia kehittää edelleen Itämeren, Mustanmeren ja Adrianmeren satamiin suuntautuvien laivakuljetusten houkuttelevuutta ”merten moottoritiet” -käsitteen puitteissa; korostaa, että on tärkeää laajentaa energia-alan valmiuksia, merenkulun kestävät polttoaineet mukaan luettuina, ja varmistaa tehokkaat rautatieyhteydet satamien lähialueille; |
| --- | --- |

55.

| 56. | huomauttaa, että muu merenalainen infrastruktuuri ei saa estää Itämeren, Adrianmeren ja Mustanmeren satamien kestävää kehittämistä; on huolestunut siitä, että North Stream -kaasuputken kaltaisten hankkeiden edistäminen voi vähentää investointeja tai estää ne alueelle, erityisesti Itämeren alueelle; vaatii, että merenalaisten putkien rakentamisessa on otettava huomioon syväysvaatimukset satamien sisäänkäynneillä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että merisatamat ja lentoasemat palvelevat unionin keski- ja itäosien taloudellista kehitystä parhaiten, jos ne ovat integroidun multimodaalisen liikennejärjestelmän solmukohtia, jotka on yhdistetty suorituskykyiseen rautatieinfrastruktuuriin; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että Adrianmeren pohjoisten satamien on tehostettava yhteistyötään koordinoimalla alueellisesti kauppamerenkulussa liikennevirtojen yhteisiä edistämistoimia pohjoisella Adrianmerellä ja yhdistettävä täysin Italian satamat Slovenian (Koper) ja Kroatian (Rijeka) satamiin; kehottaa tässä yhteydessä komissiota sisällyttämään Rijekan sataman Itämeri–Adrianmeri-käytävään, jotta mahdollistetaan Adrianmeren pohjoisosan satamien täydelliset liikenneyhteydet Keski-Eurooppaan ja Itämereen; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palauttaa mieliin, että komissio määritti yhteenliitettävyyden puutteet äskettäin kehitetyssä Euroopan ilmailustrategiassa; toteaa kuitenkin, että ehdotetut ratkaisut ovat potentiaaliltaan rajallisia, ja kannustaa komissiota seuraamaan lentoliikenteen yhteenliitettävyyttä EU:ssa ja erityisesti KIE-alueella ja laatimaan lisää ehdotuksia, joilla pyritään vähentämään lentoliikennepalvelujen saatavuuden puutteita; katsoo, että EU:n tämän osan sisäisiä lentoyhteyksiä on kehitettävä edelleen, sillä 13 jäsenvaltion EU:n yhteenliitettävyys on 7,5 kertaa vähäisempi kuin 15 jäsenvaltion EU:n (9); on huolestunut siitä, että vaikka alueen lentoasemainfrastruktuuria jatkuvasti nykyaikaistetaan, suuri enemmistö uusista lentoreiteistä suuntautuu vain länteen; kehottaa komissiota analysoimaan, onko asiaa koskeva lainsäädäntö tarkoitukseen sopivaa, ja tarvittaessa ehdottamaan uusia aloitteita riittävien yhteyksien takaamiseksi reuna-alueiden ja Euroopan keskiosan välillä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että Keski- ja Itä-Euroopan alueen lentoliikenneyhteyksien määrä on pienempi ja niiden laatu on heikompi kuin EU:n läntisessä osassa; huomauttaa, että nämä puutteet yhteenliitettävyydessä havaittiin komission pyynnöstä tehdyssä riippumattomassa analyysissa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota selvittämään lentoliikenteen yhteenliitettävyyttä jäsenvaltioissa ja niiden välillä sekä toteuttamaan toimenpiteitä, jolla parannetaan lentoliikennepalveluja kuluttajien palvelujen laadun osalta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | panee merkille huomattavan potentiaalin, joka pienillä ja keskisuurilla lentoasemilla on liikenteen saavutettavuuden kannalta Keski- ja Itä-Euroopassa erityisesti liikematkustajille ja turisteille; toteaa, että Keski- ja Itä-Euroopassa on viime vuosina rakennettu ja nykyaikaistettu useita alueellisia lentoasemia mutta että niiden potentiaalia ei ole käytetty riittävästi hyväksi, mikä johtuu näiden lentoasemien ja tärkeiden liikennereittien välisten yhteyksien puutteesta; korostaa, että näitä lentoasemia on käytettävä entistä tehokkaammin rakentamalla uusia maantie- ja rautatieyhteyksiä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | panee merkille alueellisten ja paikallisten lentoasemien erilaiset tehtävät EU:n keski- ja itäosien alueiden kehittämisessä ja talouskasvun, kaupankäynnin, kilpailukyvyn, osallistavan liikkuvuuden ja matkailun edistämisessä sekä esteettömän saavutettavuuden tarjoamisessa vammaisille ja liikuntarajoitteisille henkilöille; korostaa vaikutusta, joka alueellisilla lentoasemilla on alueidensa houkuttelevuuden lisäämisessä; vaatii, että uusien palvelujen kohdalla on asianmukaisesti arvioitava liikennekysyntä ja -potentiaali ja että EU:n varojen käyttö on ehdottomasti rajoitettava taloudellisesti kannattaviin ja kestäviin hankkeisiin; korostaa, että rahoitustukea olemassa olevien valmiuksien kehittämiseksi olisi myönnettävä vastaavalla tavalla; katsoo, että alueellisten lentoasemien rooli kasvaa, jos niillä on nykyaikainen infrastruktuuri ja hyvin alueen ja maan kanssa korreloivien liikenneyhteyksien verkosto (ennen kaikkea rautatieyhteydet), mikä mahdollistaa nopean saapumisen lentoasemalle lähellä sijaitsevien kaupunkien eri osista; korostaa, että on tärkeää kehittää olemassa olevia ja uusia alueellisia ja paikallisia lentoasemia, jotka edistävät muun muassa matkailualan talouskasvua alikehittyneillä ja eristyneillä alueilla parantamalla saavutettavuutta ja yhteyksiä, tekemällä näistä alueista entistä houkuttelevampia investointien ja kilpailukyvyn kannalta ja nopeuttamalla näin sosioekonomista kehitystä; ehdottaa, että komissio harkitsee alueellisten lentoasemien verkoston kehittämistä, jotta varmistetaan entistä paremmat yhteydet myös jäsenvaltioissa ja niiden välillä; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0310.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0423.

(3)  EUVL C 261 E, 10.9.2013, s. 1.

(4)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129.

(6)  http://ec.europa.eu/transport/road_safety/pdf/vademecum_2015.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/transport/modes/inland/news/2014-12-04-danube-ministrial-meeting/conclusions.pdf

(8)  http://mib.gov.pl/files/0/1796967/deklaracjalancucka.pdf

(9)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SWD(2015)0261, joka on oheisasiakirja komission tiedonantoon ”Euroopan ilmailustrategia”.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/162 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/162

---

P8_TA(2016)0409

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (2015/2254(INL))

(2018/C 215/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta (SEUT) tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta (SEUT) tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen johdanto-osan toisen, neljännen, viidennen ja seitsemännen kappaleen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen johdanto-osan toisen, neljännen, viidennen ja seitsemännen kappaleen,

| — | ottaa huomioon SEU-sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä 6, 7 ja 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU-sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä 6, 7 ja 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen artiklat, jotka liittyvät demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, edistämiseen ja suojelemiseen unionissa, sopimuksen 70, 258, 259, 260, 263 ja 265 artikla mukaan lukien, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen artiklat, jotka liittyvät demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, edistämiseen ja suojelemiseen unionissa, sopimuksen 70, 258, 259, 260, 263 ja 265 artikla mukaan lukien,

| — | ottaa huomioon SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan ja 5 artiklan, SEUT-sopimuksen 295 artiklan sekä SEU- ja SEUT-sopimukseen liitetyn, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan N:o 1 ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan ja 5 artiklan, SEUT-sopimuksen 295 artiklan sekä SEU- ja SEUT-sopimukseen liitetyn, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan N:o 1 ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen E artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen E artiklan,

| — | ottaa huomioon Kööpenhaminan kriteerit sekä unionin säännöt, jotka ehdokasvaltion on täytettävä, mikäli se haluaa liittyä unioniin, eli unionin säännöstön ja erityisesti 23 ja 24 luvun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kööpenhaminan kriteerit sekä unionin säännöt, jotka ehdokasvaltion on täytettävä, mikäli se haluaa liittyä unioniin, eli unionin säännöstön ja erityisesti 23 ja 24 luvun,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen eli Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun sekä Venetsian komission yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat ja mietinnöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen eli Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun sekä Venetsian komission yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat ja mietinnöt,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2000 annetun Euroopan neuvoston suosituksen nro R(2000)21 ja vuonna 1990 annetut oikeudellisten avustajien tehtäviä koskevat Yhdistyneiden kansakuntien perusperiaatteet, joissa valtioita kehotetaan takaamaan oikeudellisen alan ammatin vapaus ja riippumattomuus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2000 annetun Euroopan neuvoston suosituksen nro R(2000)21 ja vuonna 1990 annetut oikeudellisten avustajien tehtäviä koskevat Yhdistyneiden kansakuntien perusperiaatteet, joissa valtioita kehotetaan takaamaan oikeudellisen alan ammatin vapaus ja riippumattomuus,

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta 2007 tehdyn Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2007 tehdyn Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston hyväksymän alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston hyväksymän alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission 106. täysistunnossaan 18. maaliskuuta 2016 hyväksymän oikeusvaltion tarkistuslistan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission 106. täysistunnossaan 18. maaliskuuta 2016 hyväksymän oikeusvaltion tarkistuslistan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n perussopimukset ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä YK:n perussopimusten mukaisten elinten oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n perussopimukset ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä YK:n perussopimusten mukaisten elinten oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n huhtikuussa 2008 laatiman lähestymistavan oikeusvaltion periaatteen tukemiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n huhtikuussa 2008 laatiman lähestymistavan oikeusvaltion periaatteen tukemiseen,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 16, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 16,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2016 julkistetun unionin asioita käsittelevien parlamentaaristen elinten konferenssin COSACin 25. puolivuosittaisen kertomuksen ”Developments in European Union Procedures and Practices Relevant to Parliamentary Scrutiny”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2016 julkistetun unionin asioita käsittelevien parlamentaaristen elinten konferenssin COSACin 25. puolivuosittaisen kertomuksen ”Developments in European Union Procedures and Practices Relevant to Parliamentary Scrutiny”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston julkaisut ja perusoikeuksia koskevan eurooppalaisen tietojärjestelmän (EFRIS), jota ehdotettiin perusoikeuksista ja Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioiden tulevaisuudesta 31. joulukuuta 2013 laaditussa Euroopan perusoikeusviraston asiakirjassa ”Fundamental rights in the future of the European Union's Justice and Home Affairs”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston julkaisut ja perusoikeuksia koskevan eurooppalaisen tietojärjestelmän (EFRIS), jota ehdotettiin perusoikeuksista ja Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioiden tulevaisuudesta 31. joulukuuta 2013 laaditussa Euroopan perusoikeusviraston asiakirjassa ”Fundamental rights in the future of the European Union's Justice and Home Affairs”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 8. huhtikuuta 2016 julkaiseman lausunnon sellaisen objektiivisten perusoikeuksien indikaattorien yhdennetyn työkalun kehittämisestä, jolla voidaan mitata SEU-sopimuksen 2 artiklassa lueteltujen yhteisten arvojen noudattamista nykyisten tietolähteiden perusteella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 8. huhtikuuta 2016 julkaiseman lausunnon sellaisen objektiivisten perusoikeuksien indikaattorien yhdennetyn työkalun kehittämisestä, jolla voidaan mitata SEU-sopimuksen 2 artiklassa lueteltujen yhteisten arvojen noudattamista nykyisten tietolähteiden perusteella,

| — | ottaa huomioon Saksan, Tanskan, Suomen ja Alankomaiden ulkoministerien 6. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen komission puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Saksan, Tanskan, Suomen ja Alankomaiden ulkoministerien 6. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen komission puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon puheenjohtajavaltio Italian 15. marraskuuta 2014 antaman ilmoituksen oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajavaltio Italian 15. marraskuuta 2014 antaman ilmoituksen oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden 16. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden 16. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta,

| — | ottaa huomioon ensimmäisen ja toisen oikeusvaltiovuoropuhelun, jotka käytiin Luxemburgin ja Alankomaiden toimiessa neuvoston puheenjohtajina 17. marraskuuta 2015 ja 24. toukokuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisen ja toisen oikeusvaltiovuoropuhelun, jotka käytiin Luxemburgin ja Alankomaiden toimiessa neuvoston puheenjohtajina 17. marraskuuta 2015 ja 24. toukokuuta 2016,

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2014 annetut neuvoston suuntaviivat menettelyvaiheista perusoikeuksien kunnioittamisen tarkistamiseksi neuvoston valmisteluelimissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2014 annetut neuvoston suuntaviivat menettelyvaiheista perusoikeuksien kunnioittamisen tarkistamiseksi neuvoston valmisteluelimissä,

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin strategia perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin strategia perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön”,

| — | ottaa huomioon toimintaohjeista perusoikeuksien huomioimiseksi komission vaikutustenarvioinneissa 6. toukokuuta 2011 laaditun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimintaohjeista perusoikeuksien huomioimiseksi komission vaikutustenarvioinneissa 6. toukokuuta 2011 laaditun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments”,

| — | ottaa huomioon komission nykyiset seurantamekanismit ja säännölliset arviointivälineet, kuten yhteistyö- ja seurantamekanismin, oikeusalan tulostaulun, korruptiontorjuntaakertomukset ja tiedotusvälineiden seurantajärjestelmän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission nykyiset seurantamekanismit ja säännölliset arviointivälineet, kuten yhteistyö- ja seurantamekanismin, oikeusalan tulostaulun, korruptiontorjuntaakertomukset ja tiedotusvälineiden seurantajärjestelmän,

| — | ottaa huomioon perusoikeustilannetta koskevan komission vuotuisen keskustelutilaisuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeustilannetta koskevan komission vuotuisen keskustelutilaisuuden,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Uusi EU:n toimintakehys oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Uusi EU:n toimintakehys oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi” (COM(2014)0158),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä,

| — | ottaa huomioon 1. lokakuuta 2009 laaditut Euroopan neuvoston hyvät käytänteet kansalaisyhteiskunnan osallistumiseksi päätöksentekoprosessiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. lokakuuta 2009 laaditut Euroopan neuvoston hyvät käytänteet kansalaisyhteiskunnan osallistumiseksi päätöksentekoprosessiin,

| — | ottaa huomioon EU:n oikeusalan tulostaulun 2016 ja 15. heinäkuuta 2016 laaditun komission kertomuksen ”Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvonta – Vuosikertomus 2015”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n oikeusalan tulostaulun 2016 ja 15. heinäkuuta 2016 laaditun komission kertomuksen ”Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvonta – Vuosikertomus 2015”,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin Euroopan tason lisäarvoyksikön huhtikuussa 2016 tekemän arvioinnin demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevasta EU:n järjestelmästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin Euroopan tason lisäarvoyksikön huhtikuussa 2016 tekemän arvioinnin demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevasta EU:n järjestelmästä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 46 ja 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 46 ja 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0283/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0283/2016),

| A. | toteaa, että unioni perustuu arvoihin, jotka koskevat ihmisarvon, vapauden, demokratian, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, mukaan lukien vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, ja jotka on sisällytetty sen perusperiaatteisiin ja -tavoitteisiin SEU-sopimuksen ensimmäisissä artikloissa ja unionin jäsenyysehdoissa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että unioni perustuu arvoihin, jotka koskevat ihmisarvon, vapauden, demokratian, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, mukaan lukien vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, ja jotka on sisällytetty sen perusperiaatteisiin ja -tavoitteisiin SEU-sopimuksen ensimmäisissä artikloissa ja unionin jäsenyysehdoissa;

| B. | katsoo, että unionin toimielinten ja elinten sekä jäsenvaltioiden olisi täytettävä velvollisuutensa ja oltava esimerkkinä sekä siirryttävä kohti yhteistä käytäntöä oikeusvaltioperiaatteen määrittelemisessä yleismaailmallisena arvona, niin että kaikki asianosaiset soveltavat sitä tasapuolisesti 28 jäsenvaltiossa ja unionin toimielimissä, koska näiden periaatteiden täysimääräinen kunnioittaminen ja edistäminen ovat olennainen edellytys koko EU:n yhdentymisen oikeutuksen kannalta sekä kansalaisten EU:ta kohtaan tunteman luottamuksen kehittämisen perusedellytys; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että unionin toimielinten ja elinten sekä jäsenvaltioiden olisi täytettävä velvollisuutensa ja oltava esimerkkinä sekä siirryttävä kohti yhteistä käytäntöä oikeusvaltioperiaatteen määrittelemisessä yleismaailmallisena arvona, niin että kaikki asianosaiset soveltavat sitä tasapuolisesti 28 jäsenvaltiossa ja unionin toimielimissä, koska näiden periaatteiden täysimääräinen kunnioittaminen ja edistäminen ovat olennainen edellytys koko EU:n yhdentymisen oikeutuksen kannalta sekä kansalaisten EU:ta kohtaan tunteman luottamuksen kehittämisen perusedellytys;

| C. | katsoo, että 18. joulukuuta 2014 annetun Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon 2/13 (1) ja asiaan liittyvän oikeuskäytännön mukaisesti perusoikeuskirjassa tunnustetut perusoikeudet sijoittuvat unionin oikeudellisen rakenteen ytimeen, ja niiden kunnioittaminen on unionin säädösten lainmukaisuuden edellytys, minkä vuoksi näiden oikeuksien vastaiset toimet eivät ole hyväksyttäviä unionissa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että 18. joulukuuta 2014 annetun Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon 2/13 (1) ja asiaan liittyvän oikeuskäytännön mukaisesti perusoikeuskirjassa tunnustetut perusoikeudet sijoittuvat unionin oikeudellisen rakenteen ytimeen, ja niiden kunnioittaminen on unionin säädösten lainmukaisuuden edellytys, minkä vuoksi näiden oikeuksien vastaiset toimet eivät ole hyväksyttäviä unionissa;

| D. | toteaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan mukaan unionilla on mahdollisuus toimia suojatakseen ”perustuslaillista ydintään” ja sen perustana olevia arvojaan; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan mukaan unionilla on mahdollisuus toimia suojatakseen ”perustuslaillista ydintään” ja sen perustana olevia arvojaan;

| E. | katsoo, että oikeusvaltioperiaate on eurooppalaisen liberaalin demokratian selkäranka ja yksi unionin perusperiaatteista, jotka johtuvat kaikkien jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että oikeusvaltioperiaate on eurooppalaisen liberaalin demokratian selkäranka ja yksi unionin perusperiaatteista, jotka johtuvat kaikkien jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä;

| F. | toteaa, että kaikkien jäsenvaltioiden, unionin toimielinten, elinten ja laitosten ja ehdokasvaltioiden on kunnioitettava, suojeltava ja edistettävä näitä periaatteita ja arvoja ja niitä sitoo vilpittömän yhteistyön velvoite; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kaikkien jäsenvaltioiden, unionin toimielinten, elinten ja laitosten ja ehdokasvaltioiden on kunnioitettava, suojeltava ja edistettävä näitä periaatteita ja arvoja ja niitä sitoo vilpittömän yhteistyön velvoite;

| G. | ottaa huomioon, että muun muassa SEU- ja SEUT-sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 24 Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten turvapaikasta, neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS (2) johdanto-osan 10 kappaleen sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön (M.S.S. v. Belgia ja Kreikka, tuomio 21. tammikuuta 2011) ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (N.S. ja M.E., tuomio 21. joulukuuta 2011 (3) ja Aranyosi ja Căldăraru, tuomio 5. huhtikuuta 2016 (4)) mukaan jäsenvaltiot ja kansalliset tuomioistuimet ovat velvoitettuja pidättymään unionin oikeuden täytäntöönpanosta muihin jäsenvaltioihin nähden, jos on olemassa selvä vaara, että kyseiset muut jäsenvaltiot loukkaavat vakavasti oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, tai jos ne loukkaavat vakavasti ja jatkuvasti oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että muun muassa SEU- ja SEUT-sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 24 Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten turvapaikasta, neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS (2) johdanto-osan 10 kappaleen sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön (M.S.S. v. Belgia ja Kreikka, tuomio 21. tammikuuta 2011) ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (N.S. ja M.E., tuomio 21. joulukuuta 2011 (3) ja Aranyosi ja Căldăraru, tuomio 5. huhtikuuta 2016 (4)) mukaan jäsenvaltiot ja kansalliset tuomioistuimet ovat velvoitettuja pidättymään unionin oikeuden täytäntöönpanosta muihin jäsenvaltioihin nähden, jos on olemassa selvä vaara, että kyseiset muut jäsenvaltiot loukkaavat vakavasti oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, tai jos ne loukkaavat vakavasti ja jatkuvasti oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia;

| H. | toteaa, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen unionissa on perusoikeuksien suojelun sekä kaikkien perussopimuksissa määrättyjen ja kansainvälisessä oikeudessa vahvistettujen oikeuksien ja velvollisuuksien toteutumisen ehdoton edellytys ja vastavuoroisen tunnustamisen ja luottamuksen ennakkoehto sekä keskeinen tekijä sisämarkkinoiden, kasvun ja työllisyyden, syrjinnän torjumisen, sosiaalisen osallisuuden, poliisi- ja oikeudellisen yhteistyön, Schengen-alueen sekä turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikan kaltaisilla politiikanaloilla, ja sen vuoksi oikeusvaltion, demokraattisen hallinnon ja perusoikeuksien rapautuminen on vakava uhka unionin vakaudelle, rahaliitolle sekä yhteiselle vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueelle ja unionin hyvinvoinnille; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen unionissa on perusoikeuksien suojelun sekä kaikkien perussopimuksissa määrättyjen ja kansainvälisessä oikeudessa vahvistettujen oikeuksien ja velvollisuuksien toteutumisen ehdoton edellytys ja vastavuoroisen tunnustamisen ja luottamuksen ennakkoehto sekä keskeinen tekijä sisämarkkinoiden, kasvun ja työllisyyden, syrjinnän torjumisen, sosiaalisen osallisuuden, poliisi- ja oikeudellisen yhteistyön, Schengen-alueen sekä turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikan kaltaisilla politiikanaloilla, ja sen vuoksi oikeusvaltion, demokraattisen hallinnon ja perusoikeuksien rapautuminen on vakava uhka unionin vakaudelle, rahaliitolle sekä yhteiselle vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueelle ja unionin hyvinvoinnille;

| I. | ottaa huomioon, että tapa, jolla oikeusvaltioperiaatetta toteutetaan jäsenvaltioissa, on keskeisessä asemassa, jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden keskinäinen luottamus ja luottamus niiden oikeusjärjestelmiin, ja sen vuoksi on ensisijaisen tärkeää toteuttaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, jolla ei ole sisärajoja; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tapa, jolla oikeusvaltioperiaatetta toteutetaan jäsenvaltioissa, on keskeisessä asemassa, jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden keskinäinen luottamus ja luottamus niiden oikeusjärjestelmiin, ja sen vuoksi on ensisijaisen tärkeää toteuttaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, jolla ei ole sisärajoja;

| J. | ottaa huomioon, että unioni perustuu keskeisiin yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin, ja toteaa, että näiden demokratiaa ylläpitävien ja perusoikeuksien suojelun varmistavien keskeisten arvojen ja periaatteiden määrittäminen on elävä ja jatkuva prosessi, ja vaikka nämä arvot ja periaatteet voivatkin kehittyä ajan mittaan, niitä on suojeltava ja niiden olisi muodostettava poliittisten päätösten perusta poliittisista enemmistöistä riippumatta ja kestettävä tilapäisiä muutoksia, minkä vuoksi riippumaton ja puolueeton oikeuslaitos, joka vastaa niiden tulkinnasta, on keskeisessä asemassa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että unioni perustuu keskeisiin yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin, ja toteaa, että näiden demokratiaa ylläpitävien ja perusoikeuksien suojelun varmistavien keskeisten arvojen ja periaatteiden määrittäminen on elävä ja jatkuva prosessi, ja vaikka nämä arvot ja periaatteet voivatkin kehittyä ajan mittaan, niitä on suojeltava ja niiden olisi muodostettava poliittisten päätösten perusta poliittisista enemmistöistä riippumatta ja kestettävä tilapäisiä muutoksia, minkä vuoksi riippumaton ja puolueeton oikeuslaitos, joka vastaa niiden tulkinnasta, on keskeisessä asemassa;

| K. | toteaa, että unionin kansalaiset ja asukkaat eivät aina ole riittävän tietoisia kaikista oikeuksistaan EU:n kansalaisina; katsoo, että heidän olisi voitava yhdessä muovata unionin keskeisiä arvoja ja periaatteita ja erityisesti omaksuttava ne; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että unionin kansalaiset ja asukkaat eivät aina ole riittävän tietoisia kaikista oikeuksistaan EU:n kansalaisina; katsoo, että heidän olisi voitava yhdessä muovata unionin keskeisiä arvoja ja periaatteita ja erityisesti omaksuttava ne;

| L. | toteaa, että SEU-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti unioni kunnioittaa jäsenvaltioiden tasa-arvoa perussopimuksia sovellettaessa, ja katsoo, että kulttuurisen monimuotoisuuden ja kansallisten perinteiden kunnioittaminen jäsenvaltioiden sisällä ja välillä ei saisi estää demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien yhdenmukaista ja korkeatasoista suojelua kaikkialla unionissa; toteaa, että yhdenvertaisuuden ja syrjintäkiellon periaate on yleismaailmallinen periaate, joka on kaiken unionin politiikan ja toiminnan punainen lanka; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että SEU-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti unioni kunnioittaa jäsenvaltioiden tasa-arvoa perussopimuksia sovellettaessa, ja katsoo, että kulttuurisen monimuotoisuuden ja kansallisten perinteiden kunnioittaminen jäsenvaltioiden sisällä ja välillä ei saisi estää demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien yhdenmukaista ja korkeatasoista suojelua kaikkialla unionissa; toteaa, että yhdenvertaisuuden ja syrjintäkiellon periaate on yleismaailmallinen periaate, joka on kaiken unionin politiikan ja toiminnan punainen lanka;

| M. | toteaa, että oikeusvaltion sekä tehokkaiden ja riippumattomien oikeusjärjestelmien takaaminen on keskeisessä asemassa luotaessa myönteinen poliittinen ympäristö, jolla voidaan palauttaa yleisön luottamus toimielimiin, ja siten myös investointien edistämisen, sääntelyn ennustettavuuden lisäämisen sekä kestävän kasvun kannalta; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että oikeusvaltion sekä tehokkaiden ja riippumattomien oikeusjärjestelmien takaaminen on keskeisessä asemassa luotaessa myönteinen poliittinen ympäristö, jolla voidaan palauttaa yleisön luottamus toimielimiin, ja siten myös investointien edistämisen, sääntelyn ennustettavuuden lisäämisen sekä kestävän kasvun kannalta;

| N. | toteaa, että jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien tehokkuuden parantaminen on yksi oikeusvaltioperiaatteen keskeisistä osatekijöistä ja erittäin tärkeä yhdenvertaisen kohtelun, hallinnollisten väärinkäytösten vuoksi määrättävien seuraamusten ja mielivaltaisuuden torjumisen kannalta ja että komissio katsoo sen olevan olennaisen tärkeä eurooppalaisen ohjausjakson eli talouspolitiikan unionin tason koordinoinnin vuotuisen syklin rakenteellisten uudistusten kannalta; toteaa, että oikeudellisen alan ammatin riippumattomuus on yksi vapaan ja demokraattisen yhteiskunnan kulmakivistä; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien tehokkuuden parantaminen on yksi oikeusvaltioperiaatteen keskeisistä osatekijöistä ja erittäin tärkeä yhdenvertaisen kohtelun, hallinnollisten väärinkäytösten vuoksi määrättävien seuraamusten ja mielivaltaisuuden torjumisen kannalta ja että komissio katsoo sen olevan olennaisen tärkeä eurooppalaisen ohjausjakson eli talouspolitiikan unionin tason koordinoinnin vuotuisen syklin rakenteellisten uudistusten kannalta; toteaa, että oikeudellisen alan ammatin riippumattomuus on yksi vapaan ja demokraattisen yhteiskunnan kulmakivistä;

| O. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin YK:n lähestymistapaa oikeusvaltion vakiinnuttamista varten myönnettyyn tukeen koskevassa ohjeasiakirjassa ”UN Approach to the Rule of Law Assistance” suositetaan, että oikeusvaltion olisi sisällettävä julkinen yhteiskunta ja kansalaisyhteiskunta, jotka vahvistavat osaltaan oikeusvaltioperiaatetta ja tekevät julkiset viranomaiset ja elimet vastuuvelvollisiksi; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteerin YK:n lähestymistapaa oikeusvaltion vakiinnuttamista varten myönnettyyn tukeen koskevassa ohjeasiakirjassa ”UN Approach to the Rule of Law Assistance” suositetaan, että oikeusvaltion olisi sisällettävä julkinen yhteiskunta ja kansalaisyhteiskunta, jotka vahvistavat osaltaan oikeusvaltioperiaatetta ja tekevät julkiset viranomaiset ja elimet vastuuvelvollisiksi;

| P. | panee merkille, että Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksessa Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption alalla arvioidaan, että unionin nykyisten valvontamekanismien, kuten yhteistyö- ja seurantamekanismin, oikeusalan tulostaulun ja korruptiontorjuntakertomusten, yhdistäminen laajempaan oikeusvaltion valvontakehykseen toisi vuosittain 70 miljardin euron kustannussäästöt; |
| --- | --- |

P.

panee merkille, että Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksessa Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption alalla arvioidaan, että unionin nykyisten valvontamekanismien, kuten yhteistyö- ja seurantamekanismin, oikeusalan tulostaulun ja korruptiontorjuntakertomusten, yhdistäminen laajempaan oikeusvaltion valvontakehykseen toisi vuosittain 70 miljardin euron kustannussäästöt;

| Q. | katsoo, että unionin demokraattisella ja oikeudellisella hallinnalla ei ole yhtä vakaata sääntelypohjaa kuin sen talouden hallinnalla, koska unionissa ei pyritä yhtä tinkimättömästi ja painokkaasti varmistamaan sen keskeisten arvojen kunnioittamista kuin talous- ja finanssialan sääntöjen asianmukaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että unionin demokraattisella ja oikeudellisella hallinnalla ei ole yhtä vakaata sääntelypohjaa kuin sen talouden hallinnalla, koska unionissa ei pyritä yhtä tinkimättömästi ja painokkaasti varmistamaan sen keskeisten arvojen kunnioittamista kuin talous- ja finanssialan sääntöjen asianmukaista täytäntöönpanoa;

| R. | toteaa, että jos ehdokasvaltio ei täytä vaadittuja vaatimuksia, arvoja ja demokraattisia periaatteita, sen liittyminen unioniin viivästyy, kunnes se täyttää kokonaisuudessaan kyseiset vaatimukset, mutta jos jäsenvaltio tai unionin toimielin ei täytä samoja vaatimuksia, siitä ei käytännössä seuraa juuri mitään; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että jos ehdokasvaltio ei täytä vaadittuja vaatimuksia, arvoja ja demokraattisia periaatteita, sen liittyminen unioniin viivästyy, kunnes se täyttää kokonaisuudessaan kyseiset vaatimukset, mutta jos jäsenvaltio tai unionin toimielin ei täytä samoja vaatimuksia, siitä ei käytännössä seuraa juuri mitään;

| S. | ottaa huomioon, että ehdokasvaltioille Kööpenhaminan kriteerien perusteella asetettuja velvoitteita sovelletaan edelleen jäsenvaltioihin unioniin liittymisen jälkeen SEU-sopimuksen 2 artiklan ja SEU-sopimuksen 4 artiklassa vahvistetun vilpittömän yhteistyön periaatteen nojalla, ja katsoo, että paitsi uusia myös jäsenvaltioita pitäisi siksi arvioida säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa niiden lainsäädännön ja käytäntöjen edelleen täyttävän kyseiset kriteerit ja olevan unionin perustana olevien yhteisten arvojen mukaisia; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että ehdokasvaltioille Kööpenhaminan kriteerien perusteella asetettuja velvoitteita sovelletaan edelleen jäsenvaltioihin unioniin liittymisen jälkeen SEU-sopimuksen 2 artiklan ja SEU-sopimuksen 4 artiklassa vahvistetun vilpittömän yhteistyön periaatteen nojalla, ja katsoo, että paitsi uusia myös jäsenvaltioita pitäisi siksi arvioida säännöllisesti, jotta voidaan varmistaa niiden lainsäädännön ja käytäntöjen edelleen täyttävän kyseiset kriteerit ja olevan unionin perustana olevien yhteisten arvojen mukaisia;

| T. | ottaa huomioon, että noin kahdeksan prosenttia unionin kansalaisista kuuluu johonkin kansalliseen vähemmistöön ja noin 10 prosenttia puhuu alueellista kieltä tai vähemmistökieltä; ottaa huomioon, että ei ole olemassa unionin oikeudellista kehystä, jolla taattaisiin heidän oikeutensa vähemmistönä; katsoo, että on erittäin tärkeää luoda vaikuttava mekanismi heidän oikeuksiensa seuraamiseksi unionissa; katsoo, että vähemmistöjen suojelemisen ja syrjinnän vastaisten toimien välillä vallitsee ero; katsoo, että yhdenvertainen kohtelu on kaikkien kansalaisten perusoikeus, ei etuoikeus; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että noin kahdeksan prosenttia unionin kansalaisista kuuluu johonkin kansalliseen vähemmistöön ja noin 10 prosenttia puhuu alueellista kieltä tai vähemmistökieltä; ottaa huomioon, että ei ole olemassa unionin oikeudellista kehystä, jolla taattaisiin heidän oikeutensa vähemmistönä; katsoo, että on erittäin tärkeää luoda vaikuttava mekanismi heidän oikeuksiensa seuraamiseksi unionissa; katsoo, että vähemmistöjen suojelemisen ja syrjinnän vastaisten toimien välillä vallitsee ero; katsoo, että yhdenvertainen kohtelu on kaikkien kansalaisten perusoikeus, ei etuoikeus;

| U. | katsoo, että sisäisen ja ulkoisen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan politiikan johdonmukaisuus ja yhtenevyys on unionin uskottavuuden kannalta keskeisessä asemassa; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että sisäisen ja ulkoisen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan politiikan johdonmukaisuus ja yhtenevyys on unionin uskottavuuden kannalta keskeisessä asemassa;

| V. | huomauttaa, että on vain vähän välineitä, joiden avulla voidaan varmistaa, että unionin toimielinten lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoa koskevat päätökset ovat unionin keskeisten periaatteiden ja arvojen mukaisia; |
| --- | --- |

V.

huomauttaa, että on vain vähän välineitä, joiden avulla voidaan varmistaa, että unionin toimielinten lainsäädäntöä ja täytäntöönpanoa koskevat päätökset ovat unionin keskeisten periaatteiden ja arvojen mukaisia;

| W. | toteaa, että unionin tuomioistuin on äskettäin antanut useita tuomioita, joilla mitätöidään tietty unionin säädös, komission päätöksiä tai lainsäädäntökäytäntöjä, koska ne rikkovat perusoikeuskirjaa tai perussopimusten mukaisia periaatteita avoimuudesta ja oikeudesta tutustua asiakirjoihin, mutta monissa tapauksissa unionin toimielimet eivät ole täysin noudattaneet tuomioiden kirjainta ja henkeä; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että unionin tuomioistuin on äskettäin antanut useita tuomioita, joilla mitätöidään tietty unionin säädös, komission päätöksiä tai lainsäädäntökäytäntöjä, koska ne rikkovat perusoikeuskirjaa tai perussopimusten mukaisia periaatteita avoimuudesta ja oikeudesta tutustua asiakirjoihin, mutta monissa tapauksissa unionin toimielimet eivät ole täysin noudattaneet tuomioiden kirjainta ja henkeä;

| X. | toteaa, että SEU-sopimuksen 6 artiklan 2 kohta velvoittaa unionin liittymään Euroopan ihmisoikeussopimukseen; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että SEU-sopimuksen 6 artiklan 2 kohta velvoittaa unionin liittymään Euroopan ihmisoikeussopimukseen;

| Y. | katsoo, että moniarvoisen demokratian edistäminen ja suojeleminen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, oikeusvaltio, poliittinen ja oikeudellinen yhteistyö, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja kulttuurien väliset yhteydet ovat Euroopan neuvoston ja unionin välisen yhteistyön ytimessä; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että moniarvoisen demokratian edistäminen ja suojeleminen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, oikeusvaltio, poliittinen ja oikeudellinen yhteistyö, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja kulttuurien väliset yhteydet ovat Euroopan neuvoston ja unionin välisen yhteistyön ytimessä;

| Z. | toteaa, että neuvosto ja komissio ovat tunnustaneet, että tarvitaan entistä tehokkaampia ja sitovia mekanismeja, jotta voidaan taata perussopimusten periaatteiden ja arvojen täysimääräinen soveltaminen, ja ne on toteutettu ottamalla käyttöön neuvoston oikeusvaltiovuoropuhelu ja komission oikeusvaltiota koskevat EU:n puitteet, joilla vahvistetaan oikeusvaltioperiaatetta sekä tehostetaan; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että neuvosto ja komissio ovat tunnustaneet, että tarvitaan entistä tehokkaampia ja sitovia mekanismeja, jotta voidaan taata perussopimusten periaatteiden ja arvojen täysimääräinen soveltaminen, ja ne on toteutettu ottamalla käyttöön neuvoston oikeusvaltiovuoropuhelu ja komission oikeusvaltiota koskevat EU:n puitteet, joilla vahvistetaan oikeusvaltioperiaatetta sekä tehostetaan;

| AA. | toteaa, että unionilla on käytettävissään monia välineitä ja menettelyjä, joilla taataan perussopimusten periaatteiden ja arvojen täysimääräinen ja asianmukainen soveltaminen, mutta unionin toimielimet eivät ole reagoineet tilanteeseen nopeasti ja tehokkaasti; toteaa, että olemassa olevat välineet olisi pantava täytäntöön ja niitä olisi arvioitava ja täydennettävä oikeusvaltiota koskevan mekanismin kehyksessä, jotta ne olisivat tarkoituksenmukaisia ja tuloksellisia eikä niitä pidettäisi poliittisesti motivoituina tai mielivaltaisina ja epäoikeudenmukaisesti tiettyihin maihin kohdistuvina; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että unionilla on käytettävissään monia välineitä ja menettelyjä, joilla taataan perussopimusten periaatteiden ja arvojen täysimääräinen ja asianmukainen soveltaminen, mutta unionin toimielimet eivät ole reagoineet tilanteeseen nopeasti ja tehokkaasti; toteaa, että olemassa olevat välineet olisi pantava täytäntöön ja niitä olisi arvioitava ja täydennettävä oikeusvaltiota koskevan mekanismin kehyksessä, jotta ne olisivat tarkoituksenmukaisia ja tuloksellisia eikä niitä pidettäisi poliittisesti motivoituina tai mielivaltaisina ja epäoikeudenmukaisesti tiettyihin maihin kohdistuvina;

| AB. | toteaa, että sellaisten unionin tuomioistuimen tuomioiden määrä, joissa viitataan peruskirjaan, nousi 43:sta vuonna 2011 aina 210:een vuonna 2014; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että sellaisten unionin tuomioistuimen tuomioiden määrä, joissa viitataan peruskirjaan, nousi 43:sta vuonna 2011 aina 210:een vuonna 2014;

| AC. | toteaa, että toimielinten ja jäsenvaltioiden yhdenmukaisuus demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien noudattamisessa tuo ilmeisiä etuja ja se esimerkiksi vähentää oikeusmenettelyjen kustannuksia, selkiyttää unionin kansalaisten ja heidän oikeuksiensa tilannetta ja lisää jäsenvaltioiden varmuutta täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että toimielinten ja jäsenvaltioiden yhdenmukaisuus demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien noudattamisessa tuo ilmeisiä etuja ja se esimerkiksi vähentää oikeusmenettelyjen kustannuksia, selkiyttää unionin kansalaisten ja heidän oikeuksiensa tilannetta ja lisää jäsenvaltioiden varmuutta täytäntöönpanon yhteydessä;

| AD. | toteaa, että joidenkin jäsenvaltioiden hallitukset kiistävät, että unionin periaatteiden ja arvojen noudattaminen on perussopimuksen velvoite tai että unionilla on toimivalta vaatia niiden noudattamista; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että joidenkin jäsenvaltioiden hallitukset kiistävät, että unionin periaatteiden ja arvojen noudattaminen on perussopimuksen velvoite tai että unionilla on toimivalta vaatia niiden noudattamista;

| AE. | toteaa, että tilanteissa, joissa jäsenvaltio ei enää takaa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien kunnioittamista, tai oikeusvaltioperiaatteen loukkaamiseen liittyvissä tapauksissa unionin ja sen jäsenvaltioiden on suojeltava lainkäyttöalueellaan perussopimusten loukkaamattomuutta ja soveltamista sekä kaikkien oikeuksia; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että tilanteissa, joissa jäsenvaltio ei enää takaa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien kunnioittamista, tai oikeusvaltioperiaatteen loukkaamiseen liittyvissä tapauksissa unionin ja sen jäsenvaltioiden on suojeltava lainkäyttöalueellaan perussopimusten loukkaamattomuutta ja soveltamista sekä kaikkien oikeuksia;

| AF. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnalla on tärkeä rooli demokratian rakentamisessa ja vahvistamisessa, seurannassa ja valtion vallan rajoittamisessa sekä hyvän hallintotavan, läpinäkyvyyden, tuloksellisuuden, avoimuuden, vastaanottavaisuuden ja vastuuvelvollisuuden edistämisessä; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnalla on tärkeä rooli demokratian rakentamisessa ja vahvistamisessa, seurannassa ja valtion vallan rajoittamisessa sekä hyvän hallintotavan, läpinäkyvyyden, tuloksellisuuden, avoimuuden, vastaanottavaisuuden ja vastuuvelvollisuuden edistämisessä;

| AG. | katsoo, että toissijaisuusperiaatteeseen ei saa vedota sellaisten unionin toimenpiteiden torjumiseksi, joilla varmistetaan perussopimusten periaatteiden ja arvojen kunnioittaminen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että toissijaisuusperiaatteeseen ei saa vedota sellaisten unionin toimenpiteiden torjumiseksi, joilla varmistetaan perussopimusten periaatteiden ja arvojen kunnioittaminen jäsenvaltioissa;

| AH. | katsoo, että unionin toiminta, jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot ja toimielimet kunnioittavat unionin perustana olevia arvoja, joista unionin kansalaisten oikeudet juontavat juurensa, on ehdoton edellytys Euroopan yhdentymisprosessiin liittymiseksi; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että unionin toiminta, jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot ja toimielimet kunnioittavat unionin perustana olevia arvoja, joista unionin kansalaisten oikeudet juontavat juurensa, on ehdoton edellytys Euroopan yhdentymisprosessiin liittymiseksi;

| AI. | toteaa, että käynnissä oleva Euroopan yhdentymisprosessi ja viimeaikaiset tapahtumat joissakin jäsenvaltioissa ovat osoittaneet, että oikeusvaltioperiaatteen ja perusarvojen huomiotta jättämistä ei estetä asianmukaisesti, ja katsoo, että olemassa olevia mekanismeja on tarkistettava ja yhdenmukaistettava ja on kehitettävä tehokas mekanismi, jolla voidaan korjata jäljellä olevat puutteet ja varmistaa perussopimusten periaatteiden ja arvojen kunnioittaminen, suojelu ja edistäminen kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että käynnissä oleva Euroopan yhdentymisprosessi ja viimeaikaiset tapahtumat joissakin jäsenvaltioissa ovat osoittaneet, että oikeusvaltioperiaatteen ja perusarvojen huomiotta jättämistä ei estetä asianmukaisesti, ja katsoo, että olemassa olevia mekanismeja on tarkistettava ja yhdenmukaistettava ja on kehitettävä tehokas mekanismi, jolla voidaan korjata jäljellä olevat puutteet ja varmistaa perussopimusten periaatteiden ja arvojen kunnioittaminen, suojelu ja edistäminen kaikkialla unionissa;

| AJ. | katsoo, että olisi tehtävä demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva unionin sopimus ja että kyseisen sopimuksen olisi perustuttava näyttöön, sen olisi oltava objektiivinen ja riippumaton ulkoisista vaikutuksista, erityisesti poliittisesta vaikutusvallasta, syrjimätön ja tasapuolisen tarkastelun mahdollistava, siinä olisi noudatettava toissijaisuus-, tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, sen olisi sovelluttava sekä jäsenvaltioihin että unionin toimielimiin, ja sen olisi perustuttava asteittaiseen toimintamalliin, johon sisältyy sekä ennaltaehkäisevä että korjaava osa; |
| --- | --- |

AJ.

katsoo, että olisi tehtävä demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva unionin sopimus ja että kyseisen sopimuksen olisi perustuttava näyttöön, sen olisi oltava objektiivinen ja riippumaton ulkoisista vaikutuksista, erityisesti poliittisesta vaikutusvallasta, syrjimätön ja tasapuolisen tarkastelun mahdollistava, siinä olisi noudatettava toissijaisuus-, tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, sen olisi sovelluttava sekä jäsenvaltioihin että unionin toimielimiin, ja sen olisi perustuttava asteittaiseen toimintamalliin, johon sisältyy sekä ennaltaehkäisevä että korjaava osa;

| AK. | katsoo, että demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin sopimuksen avulla olisi pyrittävä tarjoamaan yksi johdonmukainen kehys, joka perustuu nykyisten välineiden ja mekanismien käyttöön ja jolla poistetaan vielä jäljellä olevat puutteet; |
| --- | --- |

AK.

katsoo, että demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin sopimuksen avulla olisi pyrittävä tarjoamaan yksi johdonmukainen kehys, joka perustuu nykyisten välineiden ja mekanismien käyttöön ja jolla poistetaan vielä jäljellä olevat puutteet;

| AL. | katsoo, ettei demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin sopimuksen tekeminen estä SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdan suoraa soveltamista; |
| --- | --- |

AL.

katsoo, ettei demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin sopimuksen tekeminen estä SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 ja 2 kohdan suoraa soveltamista;

| 1. | suosittaa, että perussopimusten mahdolliseen muuttamiseen asti otetaan käyttöön demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva unionin järjestelmä, jonka osapuolia olisivat kaikki asianosaiset sidosryhmät, ja pyytää sen vuoksi komissiota tekemään syyskuuhun 2017 mennessä SEUT-sopimuksen 295 artiklan perusteella ehdotuksen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaksi unionin sopimukseksi toimielinten välisenä sopimuksena, jossa määrätään järjestelyistä, joilla helpotetaan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä SEU-sopimuksen 7 artiklan puitteissa, jolla yhtenäistetään, yhdenmukaistetaan ja täydennetään nykyisiä mekanismeja liitteessä esitettyjen yksityiskohtaisten suositusten mukaisesti ja johon sisällytetään mahdollisuus, että kaikki unionin toimielimet voivat halutessaan liittyä demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaan unionin sopimukseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota aloittamaan merkityksellisen vuoropuhelun kansalaisyhteiskunnan kanssa ja varmistamaan, että sen panos ja rooli otetaan huomioon ehdotuksessa toimielinten väliseksi sopimukseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suosittaa erityisesti, että demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaan unionin sopimukseen sisällytetään ennaltaehkäiseviä ja korjaavia osia ja että sitä sovelletaan yhdenvertaisesti kaikkiin jäsenvaltioihin sekä unionin kolmeen tärkeimpään toimielimeen toissijaisuus-, tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että vaikka demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin sopimuksen päätarkoituksena olisi ehkäistä ja korjata unionin arvojen loukkauksia, siihen olisi sisällytettävä myös tehokkaina pelotteina toimivia mahdollisia seuraamuksia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että perusoikeusviraston päätelmät ja lausunnot sekä unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö ovat hyvä perusta SEU-sopimuksen 2 artiklan ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien soveltamisalan tulkinnalle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että komissio on perussopimusten valvojana velvollinen seuraamaan ja arvioimaan unionin lainsäädännön asianmukaista täytäntöönpanoa ja sitä, että jäsenvaltiot ja kaikki unionin toimielimet ja elimet kunnioittavat perussopimuksiin perustuvia periaatteita ja tavoitteita; suosittaa siksi ottamaan tämän komission tehtävän huomioon, kun arvioidaan demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamista komissiossa asiaa koskevan toimintapoliittisen syklin puitteissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota yhdistämään vuodesta 2018 alkaen sen asiaankuuluvat aihekohtaiset vuosikertomukset sekä nykyisten seurantamekanismien ja säännöllisten arviointivälineiden tuottamat tulokset ja esittämään kaikki samana päivänä edistäen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaa toimintapoliittista sykliä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää tärkeänä, että edistetään jatkuvaa vuoropuhelua ja pyritään vahvempaan unionin ja jäsenvaltioiden väliseen yhteisymmärrykseen demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi, jotta voidaan turvata perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistetut yhteiset arvot täysin avoimesti ja objektiivisesti; on vakuuttunut siitä, ettei perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien ja arvojen noudattamisessa voida tehdä kompromisseja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että Euroopan parlamentilla ja kansallisilla parlamenteilla olisi oltava tärkeä rooli SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisten unionin yhteisten arvojen edistämisen mittaamisessa ja niiden noudattamisen valvomisessa; toteaa, että Euroopan parlamentilla on tärkeä rooli jatkuvan ja tarpeellisen keskustelun ylläpitämisessä demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin yhteisen konsensuksen rajoissa yhteiskunnassa tapahtuvat muutokset huomioon ottaen; katsoo, että näiden arvojen ja periaatteiden noudattamisen on perustuttava myös perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien noudattamisen tehokkaaseen valvontaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | suosittaa, että kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan kaikkiin parlamenttien välisiin keskusteluihin, jotka koskevat demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia, ja katsoo, että kansalaisten osallistuminen ja kansalaisyhteiskunnan vahvuus otetaan huomioon demokratiaa koskevana indikaattorina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota esittämään kesäkuuhun 2017 mennessä uuden sopimusluonnoksen unionin liittymisestä Euroopan ihmisoikeussopimukseen SEU-sopimuksen 6 artiklan mukaisen velvoitteen täyttämiseksi ja ottamaan huomioon unionin tuomioistuimen lausunnon 2/13; kehottaa lisäksi Euroopan neuvostoa avaamaan Euroopan sosiaalisen peruskirjan allekirjoittamista varten kolmansille osapuolille, jotta komissio voi aloittaa neuvottelut, jotka koskevat unionin liittymistä siihen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Euroopan oikeusasiamiestä yhteiskunnan näkemykset huomioon ottaen korostamaan ja vahvistamaan erityisessä luvussa osana vuosikertomustaan tapauksia, suosituksia ja päätöksiä, jotka liittyvät kansalaisten perusoikeuksiin samoin kuin demokratia- ja oikeusvaltioperiaatteisiin; kehottaa komissiota analysoimaan kyseisiä erityissuosituksia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota ryhtymään toimenpiteisiin varmistaakseen perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisesti yleisen oikeusavun antamisen yksittäisille henkilöille ja organisaatioille oikeudenkäynneissä, jotka liittyvät kansallisten hallitusten tai unionin toimielinten tekemiin demokratian, oikeusvaltion tai perusoikeuksien loukkauksiin, ja tarvittaessa täydentämään kansallisia järjestelmiä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä rikoksesta epäiltyjen tai syytettyjen oikeudesta oikeusapuun rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuu myönteisesti unionin tuomioistuimen uudistukseen, jossa on tarkoitus asteittain lisätä tuomioistuimen tuomarien lukumäärää työtaakan hoitamiseksi ja menettelyjen nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suosittaa, että demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevä toimielinten välisen sopimuksen mukainen asiantuntijapaneeli toteuttaa unionin tason oikeussuojan saatavuutta koskevan arvion, joka koskee myös sellaisia näkökohtia kuin tuomioistuinten ja tuomarien riippumattomuus ja puolueettomuus, riippumaton oikeusalan ammatti, oikeusasemaa koskevat säännöt, oikeuskäsittelyn kesto ja kustannukset, oikeusapujärjestelmän tarkoituksenmukaisuus ja vaikuttavuus sekä sen edellyttämien varojen olemassaolo, tuomioistuinten päätösten täytäntöönpano, oikeudellisen valvonnan laajuus sekä kansalaisten käytettävissä olevat muutoksenhakukeinot ja rajat ylittävät kollektiiviset muutoksenhakukeinot; katsoo näin ollen, että on keskityttävä SEUT-sopimuksen 298 artiklan 1 kohtaan ja unionin kansalaisten oikeuteen avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomuuteen eurooppalaiseen hallintoon; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota kehittämään ja toteuttamaan yhdessä kansalaisyhteiskunnan kanssa tiedotuskampanjan, jotta unionin kansalaiset ja asukkaat voivat käyttää täysimääräisesti perussopimuksista ja perusoikeuskirjasta johtuvia oikeuksiaan (esimerkiksi sananvapaus, kokoontumisvapaus ja äänioikeus) ja jotta voidaan antaa tietoa kansalaisten oikeudesta oikeudelliseen muutoksenhakuun ja oikeuskäsittelymahdollisuuksista tapauksissa, joissa kansalliset hallitukset tai unionin toimielimet loukkaavat demokratiaa, oikeusvaltiota tai perusoikeuksia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa perustamaan demokratiarahaston sellaista varoja myöntävää järjestöä varten, joka tukee paikallisia edustajia, jotka edistävät demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia EU:ssa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | huomauttaa, että jos unioni sisällyttää kansainvälisiin sopimuksiinsa ihmisoikeuksien suojelua ja edistämistä koskevia vaatimuksia, sen on myös varmistettava, että toimielimet ja kaikki jäsenvaltiot noudattavat oikeusvaltioperiaatetta ja kunnioittavat perusoikeuksia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | suosittaa lisäksi, että demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaan unionin sopimukseen sisällytetään säännöllinen seuranta, joka koskee jäsenvaltioiden ja unionin ratifioimien kansainvälisten sopimusten yhdenmukaisuutta unionin primaari- ja sekundaarilainsäädännön kanssa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo lisäksi, että jos tulevaisuudessa harkitaan perussopimusten tarkistamista, olisi kiinnitettävä huomiota seuraaviin muutoksiin:






  — | SEU-sopimuksen 2 artiklasta ja perusoikeuskirjasta tehdään oikeusperusta lainsäädännöllisille toimille, jotka hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen; |
| --- | --- | --- |

20.

—

SEU-sopimuksen 2 artiklasta ja perusoikeuskirjasta tehdään oikeusperusta lainsäädännöllisille toimille, jotka hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen;

| — | kansallisille tuomioistuimille annetaan SEU-sopimuksen 2 artiklan ja perusoikeuskirjan mukaisesti mahdollisuus saattaa jäsenvaltioiden toimien lainmukaisuutta koskevat asiat unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

—

kansallisille tuomioistuimille annetaan SEU-sopimuksen 2 artiklan ja perusoikeuskirjan mukaisesti mahdollisuus saattaa jäsenvaltioiden toimien lainmukaisuutta koskevat asiat unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi;

| — | tarkistetaan 7 artiklaa, jotta jäsenvaltioille määrätyt seuraamukset olisivat merkityksellisiä ja sovellettavissa, ja täsmennetään oikeuksia (neuvostossa toimitettavaa äänestystä koskevan oikeuden ohella), jotka voidaan evätä loukkauksiin syyllistyneiltä jäsenvaltioilta, esimerkiksi taloudelliset seuraamukset tai unionin rahoituksen keskeyttäminen; |
| --- | --- |

—

tarkistetaan 7 artiklaa, jotta jäsenvaltioille määrätyt seuraamukset olisivat merkityksellisiä ja sovellettavissa, ja täsmennetään oikeuksia (neuvostossa toimitettavaa äänestystä koskevan oikeuden ohella), jotka voidaan evätä loukkauksiin syyllistyneiltä jäsenvaltioilta, esimerkiksi taloudelliset seuraamukset tai unionin rahoituksen keskeyttäminen;

| — | sallitaan se, että kolmasosa Euroopan parlamentin jäsenistä voisi saattaa unionin lainsäädännön unionin tuomioistuimen tarkasteltavaksi sen hyväksymisen jälkeen ja ennen sen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

—

sallitaan se, että kolmasosa Euroopan parlamentin jäsenistä voisi saattaa unionin lainsäädännön unionin tuomioistuimen tarkasteltavaksi sen hyväksymisen jälkeen ja ennen sen täytäntöönpanoa;

| — | annetaan luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille, joihin jokin toiminta vaikuttaa suoraan ja erikseen, mahdollisuus nostaa kanne unionin tuomioistuimessa unionin toimielinten tai jonkin jäsenvaltion syyllistyttyä väitetysti perusoikeuskirjan loukkauksiin tarkistamalla SEUT-sopimuksen 258 ja 259 artiklaa; |
| --- | --- |

—

annetaan luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille, joihin jokin toiminta vaikuttaa suoraan ja erikseen, mahdollisuus nostaa kanne unionin tuomioistuimessa unionin toimielinten tai jonkin jäsenvaltion syyllistyttyä väitetysti perusoikeuskirjan loukkauksiin tarkistamalla SEUT-sopimuksen 258 ja 259 artiklaa;

| — | poistetaan perusoikeuskirjan 51 artikla ja muutetaan perusoikeuskirja oikeuksia koskevaksi unionin laiksi; |
| --- | --- |

—

poistetaan perusoikeuskirjan 51 artikla ja muutetaan perusoikeuskirja oikeuksia koskevaksi unionin laiksi;

| — | tarkastellaan uudelleen yksimielisyysvaatimusta aloilla, jotka koskevat perusoikeuksien, kuten yhdenvertaisuuden ja syrjintäkiellon, kunnioittamista, suojelua ja edistämistä; |
| --- | --- |

—

tarkastellaan uudelleen yksimielisyysvaatimusta aloilla, jotka koskevat perusoikeuksien, kuten yhdenvertaisuuden ja syrjintäkiellon, kunnioittamista, suojelua ja edistämistä;

| 21. | vahvistaa, että suosituksissa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan toissijaisuusperiaatetta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että pyydettyjen ehdotusten mahdolliset rahoitusvaikutukset unionin talousarvioon olisi katettava nykyisillä talousarviomäärärahoilla; korostaa, että näiden ehdotusten hyväksyminen ja toteuttaminen voisi tuoda unionille, sen jäsenvaltioille ja kansalaisille merkittävää kustannusten ja ajan säästöä, se voisi lisätä luottamusta unionin ja jäsenvaltioiden päätöksiä ja toimia kohtaan sekä edistää niiden vastavuoroista tunnustamista ja olla näin hyödyllistä sekä yhteiskunnallisessa että taloudellisessa mielessä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja liitteenä olevat yksityiskohtaiset suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille ja alueiden komitealle jaettavaksi kansallista tasoa alemmille parlamenteille ja neuvostoille. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ECLI:EU:C:2014:2454.

(2)  Neuvoston puitepäätös 2002/584/YOS, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002, eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä (EYVL L 190, 18.7.2002, s. 1).

(3)  ECLI:EU:C:2011:865.

(4)  ECLI:EU:C:2016:198.

---

LIITE

Yksityiskohtaiset suositukset luonnokseksi toimielinten väliseksi sopimukseksi demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien tilan valvonta- ja seurantamenettelyjä koskevista järjestelyistä jäsenvaltioissa ja unionin toimielimissä

LUONNOS TOIMIELINTEN VÄLISEKSI SOPIMUKSEKSI

EUROOPAN UNIONIN SOPIMUS DEMOKRATIASTA, OIKEUSVALTIOSTA JA PERUSOIKEUKSISTA

Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan komissio, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen johdanto-osan toisen, neljännen, viidennen ja seitsemännen kappaleen,

ottavat huomioon erityisesti SEU-sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä 6, 7 ja 11 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) artiklat, jotka liittyvät demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamiseen, edistämiseen ja suojelemiseen unionissa, sopimuksen 70, 258, 259, 260, 263 ja 265 artikla mukaan lukien,

ottavat huomioon SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan ja 5 artiklan, SEUT-sopimuksen 295 artiklan sekä SEU- ja SEUT-sopimukseen liitetyn, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan N:o 1 ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2,

ottavat huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

ottavat huomioon Euroopan neuvoston Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen syrjintäkieltoa koskevan E artiklan,

ottavat huomioon Kööpenhaminan kriteerit sekä unionin säännöt, jotka ehdokasvaltion on täytettävä, mikäli se haluaa liittyä unioniin, eli unionin säännöstön ja erityisesti 23 ja 24 luvun,

ottavat huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen eli Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun sekä Venetsian komission yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat ja mietinnöt,

ottavat huomioon Venetsian komission 106. täysistunnossaan 18. maaliskuuta 2016 hyväksymän oikeusvaltion tarkistuslistan,

ottavat huomioon 23. toukokuuta 2007 tehdyn Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välisen yhteisymmärryspöytäkirjan,

ottavat huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen,

ottavat huomioon Euroopan neuvoston hyväksymän alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan,

ottavat huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

ottavat huomioon YK:n perussopimukset ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä YK:n perussopimusten mukaisten elinten oikeuskäytännön,

ottavat huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston julkaisut ja perusoikeuksia koskevan eurooppalaisen tietojärjestelmän (EFRIS), jota ehdotettiin perusoikeuksista ja Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioiden tulevaisuudesta 31. joulukuuta 2013 laaditussa Euroopan perusoikeusviraston asiakirjassa ”Fundamental rights in the future of the European Union's Justice and Home Affairs”,

ottavat huomioon YK:n huhtikuussa 2008 laatiman lähestymistavan oikeusvaltion periaatteen tukemiseen,

ottavat huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 16,

ottavat huomioon 18. toukokuuta 2016 julkistetun unionin asioita käsittelevien parlamentaaristen elinten konferenssin COSACin 25. puolivuosittaisen kertomuksen ”Developments in European Union Procedures and Practices Relevant to Parliamentary Scrutiny”,

ottavat huomioon Saksan, Tanskan, Suomen ja Alankomaiden ulkoministerien 6. maaliskuuta 2013 päivätyn kirjeen komission puheenjohtajalle,

ottavat huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston 8. huhtikuuta 2016 julkaiseman lausunnon sellaisen objektiivisten perusoikeuksien indikaattorien yhdennetyn työkalun kehittämisestä, jolla voidaan mitata SEU-sopimuksen 2 artiklassa lueteltujen yhteisten arvojen noudattamista nykyisten tietolähteiden perusteella,

ottavat huomioon puheenjohtajavaltio Italian 15. marraskuuta 2014 antaman ilmoituksen oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta Euroopan unionissa,

ottavat huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden 16. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen varmistamisesta,

ottavat huomioon 19. joulukuuta 2014 annetut neuvoston suuntaviivat menettelyvaiheista perusoikeuksien kunnioittamisen tarkistamiseksi neuvoston valmisteluelimissä,

ottavat huomioon ensimmäisen ja toisen oikeusvaltiovuoropuhelun, jotka käytiin Luxemburgin ja Alankomaiden toimiessa neuvoston puheenjohtajina 17. marraskuuta 2015 ja 24. toukokuuta 2016,

ottavat huomioon komission nykyiset seurantamekanismit ja säännölliset arviointivälineet, kuten yhteistyö- ja seurantamekanismin, oikeusalan tulostaulukon, korruptiontorjuntakertomukset ja tiedotusvälineiden seurantajärjestelmän,

ottavat huomioon 19. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin strategia perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön”,

ottavat huomioon toimintaohjeista perusoikeuksien huomioimiseksi komission vaikutustenarvioinneissa 6. toukokuuta 2011 laaditun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments”,

ottavat huomioon 19. maaliskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Uusi EU:n toimintakehys oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi”,

ottavat huomioon perusoikeuksia koskevan komission vuosiseminaarin,

ottavat huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä,

ottavat huomioon 27. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2012) (1),

ottavat huomioon 8. syyskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2013–2014) (2),

| (1) | katsovat, että tarvitaan demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin liittyvä mekanismi, joka on objektiivinen, puolueeton ja todisteisiin perustuva ja jota sovelletaan tasapuolisesti ja oikeudenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa sekä unionin toimielimissä ja joka sisältää sekä ennaltaehkäisevän että korjaavan osan; |
| --- | --- |

(1)

katsovat, että tarvitaan demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin liittyvä mekanismi, joka on objektiivinen, puolueeton ja todisteisiin perustuva ja jota sovelletaan tasapuolisesti ja oikeudenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa sekä unionin toimielimissä ja joka sisältää sekä ennaltaehkäisevän että korjaavan osan;

| (2) | katsovat, että tällaisen mekanismin päätavoitteena olisi oltava demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien loukkausten ja noudattamatta jättämisen estäminen niin, että samalla tarjotaan tarvittavat työkalut, joiden avulla SEU-sopimuksen 7 artiklan ennaltaehkäisevä ja korjaava osa sekä muut perussopimuksissa säädetyt välineet voidaan toteuttaa käytännössä; |
| --- | --- |

(2)

katsovat, että tällaisen mekanismin päätavoitteena olisi oltava demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien loukkausten ja noudattamatta jättämisen estäminen niin, että samalla tarjotaan tarvittavat työkalut, joiden avulla SEU-sopimuksen 7 artiklan ennaltaehkäisevä ja korjaava osa sekä muut perussopimuksissa säädetyt välineet voidaan toteuttaa käytännössä;

| (3) | katsovat, että olisi vältettävä tarpeetonta uusien rakenteiden luomista tai päällekkäisyyttä ja asetettava etusijalle nykyisten välineiden integrointi ja sisällyttäminen järjestelmään; |
| --- | --- |

(3)

katsovat, että olisi vältettävä tarpeetonta uusien rakenteiden luomista tai päällekkäisyyttä ja asetettava etusijalle nykyisten välineiden integrointi ja sisällyttäminen järjestelmään;

| (4) | katsovat, ettei demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevien määritelmien, vaatimusten ja vertailuindikaattorien määrittelyssä ole kyse vain yhdestä ainoasta päätöksestä, vaan se on pikemminkin pysyvä ja interaktiivinen prosessi, joka perustuu laajaan julkiseen keskusteluun ja kuulemiseen, säännölliseen tarkasteluun sekä parhaiden käytäntöjen jakamiseen; |
| --- | --- |

(4)

katsovat, ettei demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevien määritelmien, vaatimusten ja vertailuindikaattorien määrittelyssä ole kyse vain yhdestä ainoasta päätöksestä, vaan se on pikemminkin pysyvä ja interaktiivinen prosessi, joka perustuu laajaan julkiseen keskusteluun ja kuulemiseen, säännölliseen tarkasteluun sekä parhaiden käytäntöjen jakamiseen;

| (5) | katsovat, että vain sellainen mekanismi voi olla tehokas, jolla on unionin kansalaisten laaja tuki ja joka antaa heille mahdollisuuden menettelyn omistajuuteen; |
| --- | --- |

(5)

katsovat, että vain sellainen mekanismi voi olla tehokas, jolla on unionin kansalaisten laaja tuki ja joka antaa heille mahdollisuuden menettelyn omistajuuteen;

| (6) | katsovat, että jäsenvaltiot ovat pääosin vastuussa yhteisten vaatimusten noudattamisesta, mutta kun ne eivät tee niin, unionin velvollisuutena on puuttua asiaan suojellakseen perustuslaillista ydintään ja varmistaakseen, että SEU-sopimuksen 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistetut arvot taataan kaikille unionin kansalaisille ja asukkaille unionin koko alueella; |
| --- | --- |

(6)

katsovat, että jäsenvaltiot ovat pääosin vastuussa yhteisten vaatimusten noudattamisesta, mutta kun ne eivät tee niin, unionin velvollisuutena on puuttua asiaan suojellakseen perustuslaillista ydintään ja varmistaakseen, että SEU-sopimuksen 2 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistetut arvot taataan kaikille unionin kansalaisille ja asukkaille unionin koko alueella;

| (7) | katsovat, että kaikkien hallinnon tasojen on tärkeää tehdä tiivistä yhteistyötä toimivaltansa ja velvollisuuksiensa perusteella, jotta mahdolliset järjestelmätason uhat oikeusvaltiolle voidaan havaita jo varhaisessa vaiheessa ja jotta voidaan parantaa oikeusvaltioperiaatteen suojelua; |
| --- | --- |

(7)

katsovat, että kaikkien hallinnon tasojen on tärkeää tehdä tiivistä yhteistyötä toimivaltansa ja velvollisuuksiensa perusteella, jotta mahdolliset järjestelmätason uhat oikeusvaltiolle voidaan havaita jo varhaisessa vaiheessa ja jotta voidaan parantaa oikeusvaltioperiaatteen suojelua;

| (8) | toteavat, että on olemassa useita välineitä, joiden avulla voidaan käsitellä vaaraa unionin arvojen vakavasta loukkauksesta, mutta on kehitettävä selkeät ja puolueettomat vertailuarvot, jotta nämä välineet ovat tarpeeksi tehokkaita ja ennaltaehkäiseviä estääkseen oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien loukkaukset; toteaa, että unionilla ei ole oikeudellisesti sitovaa järjestelmää, jonka avulla voitaisiin valvoa säännöllisesti unionin arvojen ja perusoikeuksien noudattamista jäsenvaltioissa ja unionin toimielimissä; |
| --- | --- |

(8)

toteavat, että on olemassa useita välineitä, joiden avulla voidaan käsitellä vaaraa unionin arvojen vakavasta loukkauksesta, mutta on kehitettävä selkeät ja puolueettomat vertailuarvot, jotta nämä välineet ovat tarpeeksi tehokkaita ja ennaltaehkäiseviä estääkseen oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien loukkaukset; toteaa, että unionilla ei ole oikeudellisesti sitovaa järjestelmää, jonka avulla voitaisiin valvoa säännöllisesti unionin arvojen ja perusoikeuksien noudattamista jäsenvaltioissa ja unionin toimielimissä;

| (9) | toteaa, että SEUT-sopimuksen 295 artiklan mukaisesti tässä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään ainoastaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen yhteistyön helpottamisesta ja että SEU-sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisten toimielinten on toimittava niille perussopimuksissa annettujen valtuuksien rajoissa ja niissä määrättyjen menettelyjen, edellytysten ja tavoitteiden mukaisesti; toteaa, että tämä toimielinten välinen sopimus ei vaikuta unionin lainsäädännön autenttista tulkintaa koskeviin unionin tuomioistuimen erioikeuksiin, |
| --- | --- |

(9)

toteaa, että SEUT-sopimuksen 295 artiklan mukaisesti tässä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään ainoastaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen yhteistyön helpottamisesta ja että SEU-sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisten toimielinten on toimittava niille perussopimuksissa annettujen valtuuksien rajoissa ja niissä määrättyjen menettelyjen, edellytysten ja tavoitteiden mukaisesti; toteaa, että tämä toimielinten välinen sopimus ei vaikuta unionin lainsäädännön autenttista tulkintaa koskeviin unionin tuomioistuimen erioikeuksiin,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Unionin keskeiset arvot ja perusperiaatteet, jotka ovat demokratia, oikeusvaltio ja perusoikeudet, vahvistetaan koko unionissa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevassa unionin sopimuksessa, jossa määrätään näiden arvojen ja periaatteiden määritelmästä, tarkentamisesta, seurannasta ja täytäntöönpanosta ja joka koskee sekä jäsenvaltioita että unionin toimielimiä.

2 artikla

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva unionin sopimus koostuu

| — | demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevasta vuosikertomuksesta, jossa on maakohtaisia suosituksia ja joka sisältää perusoikeusviraston, Euroopan neuvoston ja muiden alan asiaankuuluvien viranomaisten antamat tiedot |
| --- | --- |

—

demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevasta vuosikertomuksesta, jossa on maakohtaisia suosituksia ja joka sisältää perusoikeusviraston, Euroopan neuvoston ja muiden alan asiaankuuluvien viranomaisten antamat tiedot

| — | demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen perusteella käydystä vuotuisesta parlamenttien välisestä keskustelusta |
| --- | --- |

—

demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen perusteella käydystä vuotuisesta parlamenttien välisestä keskustelusta

| — | järjestelyistä, joiden avulla korjataan mahdolliset vaarat ja loukkaukset perussopimuksissa määrätyllä tavalla ja aktivoidaan SEU-sopimuksen 7 artiklan ennaltaehkäisevä ja korjaava osa |
| --- | --- |

—

järjestelyistä, joiden avulla korjataan mahdolliset vaarat ja loukkaukset perussopimuksissa määrätyllä tavalla ja aktivoidaan SEU-sopimuksen 7 artiklan ennaltaehkäisevä ja korjaava osa

| — | demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevasta toimintapoliittisesta syklistä unionin toimielimissä. |
| --- | --- |

—

demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevasta toimintapoliittisesta syklistä unionin toimielimissä.

3 artikla

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaa unionin sopimusta laajennetaan niin, että se käsittää oikeusvaltiota koskevan komission kehyksen ja neuvoston oikeusvaltiovuoropuhelun yhtenä unionin välineenä.

4 artikla

Komissio laatii demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien tilaa jäsenvaltioissa käsittelevän unionin kertomuksen yhteistyössä 8 artiklassa tarkoitetun riippumattomien asiantuntijoiden paneelin kanssa. Komissio toimittaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja kansallisille parlamenteille. Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva unionin kertomus asetetaan julkisesti saataville.

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva unionin kertomus sisältää yleisen osan sekä maakohtaisia suosituksia.

Jos komissio ei hyväksy demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaa unionin kertomusta eikä maakohtaisia suosituksia määräajassa, Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta voi kehottaa muodollisesti komissiota antamaan selvityksen viivästyksestä ja hyväksymään ne viipymättä lisäviivästysten välttämiseksi.

5 artikla

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva unionin kertomus sisältää nykyiset välineet ja täydentää niitä ja käsittää muun muassa oikeusalan tulostaulun, tiedotusvälineiden moniarvoisuuden seurantavälineen, korruptiontorjuntakertomuksen sekä vertaisarviointimenettelyt, jotka perustuvat SEUT-sopimuksen 70 artiklaan, ja se korvaa Bulgariaa ja Romaniaa koskevan yhteistyö- ja tarkistusmekanismin.

6 artikla

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen laadinnassa käytetään useita lähteitä ja nykyisiä jäsenvaltioiden arviointi-, raportointi- ja seurantatyökaluja, kuten

| — | jäsenvaltioiden viranomaisten antamia demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevia tietoja |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden viranomaisten antamia demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevia tietoja

| — | Euroopan perusoikeusvirastoa ja etenkin EFRIS-järjestelmää |
| --- | --- |

—

Euroopan perusoikeusvirastoa ja etenkin EFRIS-järjestelmää

| — | muita unionin erityisvirastoja ja etenkin Euroopan tietosuojavaltuutettua (EDPS), Euroopan tasa-arvoinstituuttia (EIGE), Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiötä (Eurofound) ja Eurostatia |
| --- | --- |

—

muita unionin erityisvirastoja ja etenkin Euroopan tietosuojavaltuutettua (EDPS), Euroopan tasa-arvoinstituuttia (EIGE), Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiötä (Eurofound) ja Eurostatia

| — | asiantuntijoita, akateemisia toimijoita, kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja esimerkiksi tuomarien, oikeusoppineiden ja toimittajien ammatti- ja ammattialajärjestöjä |
| --- | --- |

—

asiantuntijoita, akateemisia toimijoita, kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja esimerkiksi tuomarien, oikeusoppineiden ja toimittajien ammatti- ja ammattialajärjestöjä

| — | kansainvälisten organisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen kehittämiä nykyisiä indeksejä ja vertailuindikaattoreita |
| --- | --- |

—

kansainvälisten organisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen kehittämiä nykyisiä indeksejä ja vertailuindikaattoreita

| — | Euroopan neuvostoa ja etenkin Venetsian komissiota, lahjonnan vastaista valtioiden ryhmää ja Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressia ja oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevaa Euroopan neuvoston pysyvää komiteaa (CEPEJ) |
| --- | --- |

—

Euroopan neuvostoa ja etenkin Venetsian komissiota, lahjonnan vastaista valtioiden ryhmää ja Euroopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressia ja oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevaa Euroopan neuvoston pysyvää komiteaa (CEPEJ)

| — | kansainvälisiä järjestöjä, kuten Yhdistyneitä kansakuntia, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöä ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöä (OECD:tä) |
| --- | --- |

—

kansainvälisiä järjestöjä, kuten Yhdistyneitä kansakuntia, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöä ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöä (OECD:tä)

| — | unionin tuomioistuimen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja muiden kansainvälisten tuomioistuinten ja sopimuselinten oikeuskäytäntöä |
| --- | --- |

—

unionin tuomioistuimen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja muiden kansainvälisten tuomioistuinten ja sopimuselinten oikeuskäytäntöä

| — | Euroopan parlamentin antamia päätöslauselmia tai muita merkittäviä asiakirjoja, kuten Euroopan parlamentin vuosikertomusta ihmisoikeuksien tilasta unionissa |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin antamia päätöslauselmia tai muita merkittäviä asiakirjoja, kuten Euroopan parlamentin vuosikertomusta ihmisoikeuksien tilasta unionissa

| — | unionin toimielinten asiakirjoja. |
| --- | --- |

—

unionin toimielinten asiakirjoja.

Kaikki tässä artiklassa tarkoitetuista lähteistä saadut asiakirjat sekä asiantuntijoiden paneelin laatima luonnos demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaksi unionin kertomukseksi asetetaan julkisesti saataville komission verkkosivustolla.

7 artikla

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva unionin kertomus esitetään yhdenmukaisessa muodossa, siihen liitetään maakohtaiset suositukset, ja sen laadinnassa keskitytään seuraaviin näkökohtiin:

| — | vallanjako |
| --- | --- |

—

vallanjako

| — | valtion puolueettomuus |
| --- | --- |

—

valtion puolueettomuus

| — | poliittisten päätösten peruutettavuus vaalien jälkeen |
| --- | --- |

—

poliittisten päätösten peruutettavuus vaalien jälkeen

| — | toimielinten keskinäinen valvontajärjestelmä, jolla varmistetaan, ettei valtion puolueettomuus joudu kyseenalaiseksi |
| --- | --- |

—

toimielinten keskinäinen valvontajärjestelmä, jolla varmistetaan, ettei valtion puolueettomuus joudu kyseenalaiseksi

| — | valtion ja toimielinten pysyvyys, joka perustuu perustuslain peruuttamattomuuteen |
| --- | --- |

—

valtion ja toimielinten pysyvyys, joka perustuu perustuslain peruuttamattomuuteen

| — | tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus |
| --- | --- |

—

tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus

| — | sanan- ja kokoontumisvapaus |
| --- | --- |

—

sanan- ja kokoontumisvapaus

| — | kansalaisyhteiskunnan ja tehokkaiden kansalaisvuoropuhelujen mekanismien edistäminen |
| --- | --- |

—

kansalaisyhteiskunnan ja tehokkaiden kansalaisvuoropuhelujen mekanismien edistäminen

| — | oikeus osallistua aktiivisesti ja passiivisesti demokraattisiin vaaleihin ja osallistava demokratia |
| --- | --- |

—

oikeus osallistua aktiivisesti ja passiivisesti demokraattisiin vaaleihin ja osallistava demokratia

| — | rehellisyys ja korruption puuttuminen |
| --- | --- |

—

rehellisyys ja korruption puuttuminen

| — | avoimuus ja vastuuvelvollisuus |
| --- | --- |

—

avoimuus ja vastuuvelvollisuus

| — | laillisuus |
| --- | --- |

—

laillisuus

| — | oikeusvarmuus |
| --- | --- |

—

oikeusvarmuus

| — | vallan väärinkäytön estäminen |
| --- | --- |

—

vallan väärinkäytön estäminen

| — | yhdenvertaisuus lain edessä ja syrjintäkielto |
| --- | --- |

—

yhdenvertaisuus lain edessä ja syrjintäkielto

| — | oikeussuojan saatavuus: riippumattomuus ja puolueettomuus, oikeudenmukaiset oikeudenkäynnit, perustuslaillinen oikeus (kun sitä sovelletaan), oikeusalan ammatin riippumattomuus |
| --- | --- |

—

oikeussuojan saatavuus: riippumattomuus ja puolueettomuus, oikeudenmukaiset oikeudenkäynnit, perustuslaillinen oikeus (kun sitä sovelletaan), oikeusalan ammatin riippumattomuus

| — | erityisiä oikeusvaltioperiaatteen haasteita: korruptio, eturistiriidat, henkilötietojen kerääminen ja valvonta |
| --- | --- |

—

erityisiä oikeusvaltioperiaatteen haasteita: korruptio, eturistiriidat, henkilötietojen kerääminen ja valvonta

| — | perusoikeuskirjan I–VI luku |
| --- | --- |

—

perusoikeuskirjan I–VI luku

| — | Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen pöytäkirjat. |
| --- | --- |

—

Euroopan ihmisoikeussopimus ja sen pöytäkirjat.

8 artikla

Demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien tilaa jäsenvaltioissa koskevan arvion sekä maakohtaisten suositusluonnosten laatimisen suorittaa edustava riippumattomien asiantuntijoiden paneeli saatavissa olevien tietojen määrällisen ja laadullisen tarkastelun perusteella.

| 8.1. | Demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien tilaa käsittelevä asiantuntijapaneeli koostuu seuraavista jäsenistä:






  — | yksi kunkin jäsenvaltion kansallisen parlamentin nimeämä riippumaton asiantuntija, jonka on oltava pätevä perustuslakituomioistuimen tai korkeimman oikeuden tuomari, joka ei ole aktiivipalveluksessa |
| --- | --- | --- |

8.1.

Demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien tilaa käsittelevä asiantuntijapaneeli koostuu seuraavista jäsenistä:

—

yksi kunkin jäsenvaltion kansallisen parlamentin nimeämä riippumaton asiantuntija, jonka on oltava pätevä perustuslakituomioistuimen tai korkeimman oikeuden tuomari, joka ei ole aktiivipalveluksessa

| — | kymmenen muuta asiantuntijaa, jotka Euroopan parlamentti nimittää kahden kolmasosan enemmistöllä asiantuntijaluettelosta, jonka ovat laatineet






  i) | All European Academies (ALLEA) |
| --- | --- | --- |

—

kymmenen muuta asiantuntijaa, jotka Euroopan parlamentti nimittää kahden kolmasosan enemmistöllä asiantuntijaluettelosta, jonka ovat laatineet

i)

All European Academies (ALLEA)

| ii) | kansallisten ihmisoikeuselinten eurooppalainen verkosto (ENNHRI) |
| --- | --- |

ii)

kansallisten ihmisoikeuselinten eurooppalainen verkosto (ENNHRI)

| iii) | Euroopan neuvosto (mukaan lukien Venetsian komissio, lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) ja Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu) |
| --- | --- |

iii)

Euroopan neuvosto (mukaan lukien Venetsian komissio, lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) ja Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu)

| iv) | oikeuslaitoksen toimivuutta tarkasteleva Euroopan neuvoston pysyvä komitea (CEPEJ) ja Euroopan unionin asianajajaliittojen neuvosto (CCBE) |
| --- | --- |

iv)

oikeuslaitoksen toimivuutta tarkasteleva Euroopan neuvoston pysyvä komitea (CEPEJ) ja Euroopan unionin asianajajaliittojen neuvosto (CCBE)

| v) | YK, Etyj ja OECD. |
| --- | --- |

v)

YK, Etyj ja OECD.

| 8.2. | Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevä asiantuntijapaneeli valitsee keskuudestaan puheenjohtajan. |
| --- | --- |

8.2.

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevä asiantuntijapaneeli valitsee keskuudestaan puheenjohtajan.

| 8.3. | Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen ja maakohtaisten suositusluonnosten laatimisen helpottamiseksi komissio tarjoaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevälle asiantuntijapaneelille sihteeristön ja mahdollistaa sen tehokkaan toiminnan erityisesti keräämällä tarkasteltavia ja arvioitavia tietoja ja tietolähteitä ja antamalla hallinnollista tukea laatimisen yhteydessä. |
| --- | --- |

8.3.

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen ja maakohtaisten suositusluonnosten laatimisen helpottamiseksi komissio tarjoaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevälle asiantuntijapaneelille sihteeristön ja mahdollistaa sen tehokkaan toiminnan erityisesti keräämällä tarkasteltavia ja arvioitavia tietoja ja tietolähteitä ja antamalla hallinnollista tukea laatimisen yhteydessä.

9 artikla

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevä asiantuntijapaneeli arvioi kutakin jäsenvaltiota 7 artiklassa lueteltujen näkökohtien osalta ja yksilöi mahdolliset vaarat ja rikkomukset. Kukin paneelin jäsen suorittaa analyysin nimettömästi ja riippumattomasti, jotta voidaan turvata demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevän asiantuntijapaneelin riippumattomuus sekä demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen objektiivisuus. Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevän asiantuntijapaneelin jäsenet voivat kuitenkin kuulla toisiaan keskusteltaessa menetelmistä ja sovituista vaatimuksista.

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevä asiantuntijapaneeli tarkastelee arviointimenetelmiä vuosittain, ja tarpeen mukaan niitä hiotaan, tarkennetaan, täydennetään ja muutetaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisellä sopimuksella kansallisten parlamenttien, asiantuntijoiden ja kansalaisyhteiskunnan kuulemisen jälkeen.

10 artikla

Kun komissio hyväksyy demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen, käynnistetään parlamenttien välinen keskustelu ja neuvostossa käytävä keskustelu, jonka tavoitteena on käsitellä demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen tuloksia ja maakohtaisia suosituksia seuraavasti:

| — | Euroopan parlamentti järjestää parlamenttien välisen keskustelun demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan kertomuksen pohjalta ja hyväksyy päätöslauselman. Keskustelu olisi järjestettävä siten, että siinä vahvistetaan vertailuarvoja ja tavoitteita, joihin pyritään, ja tarjotaan keinoja vuosittaisten muutosten arvioimiseen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin konsensuksen puitteissa. Asianomaisia menettelyjä olisi nopeutettava, jotta voidaan luoda keinoja, joilla mahdollistetaan vuosittaisten muutosten välitön ja tehokas seuranta ja myös varmistetaan, että kaikki osapuolet täyttävät sitoumuksensa. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti järjestää parlamenttien välisen keskustelun demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan kertomuksen pohjalta ja hyväksyy päätöslauselman. Keskustelu olisi järjestettävä siten, että siinä vahvistetaan vertailuarvoja ja tavoitteita, joihin pyritään, ja tarjotaan keinoja vuosittaisten muutosten arvioimiseen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin konsensuksen puitteissa. Asianomaisia menettelyjä olisi nopeutettava, jotta voidaan luoda keinoja, joilla mahdollistetaan vuosittaisten muutosten välitön ja tehokas seuranta ja myös varmistetaan, että kaikki osapuolet täyttävät sitoumuksensa.

| — | Vuotuinen parlamenttien välinen keskustelu on osa Euroopan parlamentin, neuvoston, komission ja kansallisten parlamenttien monivuotista jäsenneltyä vuoropuhelua, ja siihen on otettava mukaan myös kansalaisyhteiskunta, Euroopan unionin perusoikeusvirasto ja Euroopan neuvosto. |
| --- | --- |

—

Vuotuinen parlamenttien välinen keskustelu on osa Euroopan parlamentin, neuvoston, komission ja kansallisten parlamenttien monivuotista jäsenneltyä vuoropuhelua, ja siihen on otettava mukaan myös kansalaisyhteiskunta, Euroopan unionin perusoikeusvirasto ja Euroopan neuvosto.

| — | Neuvosto käy demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevän unionin kertomuksen pohjalta vuotuisen keskustelun, joka perustuu sen oikeusvaltiovuoropuheluun, hyväksyy neuvoston päätelmät ja kehottaa kansallisia parlamentteja vastaamaan demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaan kertomukseen, ehdotuksiin ja uudistuksiin. |
| --- | --- |

—

Neuvosto käy demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevän unionin kertomuksen pohjalta vuotuisen keskustelun, joka perustuu sen oikeusvaltiovuoropuheluun, hyväksyy neuvoston päätelmät ja kehottaa kansallisia parlamentteja vastaamaan demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevaan kertomukseen, ehdotuksiin ja uudistuksiin.

| — | Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen perusteella komissio voi päättää ”järjestelmällistä rikkomusta” koskevan menettelyn käynnistämisestä SEU-sopimuksen 2 artiklan ja SEUT-sopimuksen 258 artiklan nojalla niin, että useita rikkomistapauksia käsitellään yhdessä. |
| --- | --- |

—

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen perusteella komissio voi päättää ”järjestelmällistä rikkomusta” koskevan menettelyn käynnistämisestä SEU-sopimuksen 2 artiklan ja SEUT-sopimuksen 258 artiklan nojalla niin, että useita rikkomistapauksia käsitellään yhdessä.

| — | Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen perusteella ja kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa komissio voi päättää esittää ehdotuksen sen arvioimisesta, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvää unionin politiikkaa SEUT-sopimuksen 70 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen perusteella ja kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa komissio voi päättää esittää ehdotuksen sen arvioimisesta, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvää unionin politiikkaa SEUT-sopimuksen 70 artiklan mukaisesti.

| 10.1 | Jos jäsenvaltio noudattaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen perusteella kaikkia 7 artiklassa lueteltuja näkökohtia, lisätoimet eivät ole tarpeen. |
| --- | --- |

10.1

Jos jäsenvaltio noudattaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen perusteella kaikkia 7 artiklassa lueteltuja näkökohtia, lisätoimet eivät ole tarpeen.

| 10.2 | Jos jäsenvaltio on demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan kertomuksen perusteella laiminlyönyt yhden tai useamman 7 artiklassa luetelluista näkökohdista, komissio aloittaa viipymättä asianomaisen jäsenvaltion kanssa vuoropuhelun ottaen huomioon maakohtaiset suositukset.






  10.2.1 | Jos jäsenvaltiota koskeva maakohtainen suositus sisältää asiantuntijapaneelin arvion siitä, että on olemassa selvä vaara SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen vakavasta loukkauksesta ja että on olemassa riittävät perusteet vedota SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohtaan, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio käsittelevät kukin viipymättä asiaa ja tekevät perustellun päätöksen, joka julkistetaan. |
| --- | --- | --- |

10.2

Jos jäsenvaltio on demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan kertomuksen perusteella laiminlyönyt yhden tai useamman 7 artiklassa luetelluista näkökohdista, komissio aloittaa viipymättä asianomaisen jäsenvaltion kanssa vuoropuhelun ottaen huomioon maakohtaiset suositukset.

10.2.1

Jos jäsenvaltiota koskeva maakohtainen suositus sisältää asiantuntijapaneelin arvion siitä, että on olemassa selvä vaara SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen vakavasta loukkauksesta ja että on olemassa riittävät perusteet vedota SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohtaan, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio käsittelevät kukin viipymättä asiaa ja tekevät perustellun päätöksen, joka julkistetaan.

| 10.3. | Jos demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen perusteella jäsenvaltiota koskevat maakohtaiset suositukset sisältävät asiantuntijapaneelin arvion siitä, että SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja loukataan vakavasti ja jatkuvasti – toisin sanoen loukkaaminen lisääntyy tai säilyy ennallaan vähintään kahden vuoden ajan – ja että on olemassa riittävät perusteet vedota SEU-sopimuksen 7 artiklan 2 kohtaan, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio käsittelevät kukin viipymättä asiaa ja tekevät perustellun päätöksen, joka julkistetaan. |
| --- | --- |

10.3.

Jos demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen perusteella jäsenvaltiota koskevat maakohtaiset suositukset sisältävät asiantuntijapaneelin arvion siitä, että SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja loukataan vakavasti ja jatkuvasti – toisin sanoen loukkaaminen lisääntyy tai säilyy ennallaan vähintään kahden vuoden ajan – ja että on olemassa riittävät perusteet vedota SEU-sopimuksen 7 artiklan 2 kohtaan, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio käsittelevät kukin viipymättä asiaa ja tekevät perustellun päätöksen, joka julkistetaan.

11 artikla

Perusoikeudet sisällytetään komission kaikkien lainsäädäntöehdotusten osalta tekemään vaikutustenarviointiin paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 25 kohdan mukaisesti.

Edellä 8 artiklan mukaisesti perustettu demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevä asiantuntijapaneeli arvioi, miten Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio kunnioittavat demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia.

12 artikla

Perustetaan toimielinten välinen vaikutustenarviointia käsittelevä työryhmä, jonka avulla pyritään parantamaan vaikutustenarviointiin liittyvää toimielinten välistä yhteistyötä ja luomaan perusoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteiden noudattamisen kulttuuri. Työryhmä kuulee kansallisia asiantuntijoita varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan ennakoida paremmin täytäntöönpanoon jäsenvaltioissa liittyvät haasteet ja ratkaista unionin eri toimielinten erilaiset tulkinnat ja käsitykset perusoikeuksien ja oikeusvaltion vaikutuksesta unionin säädöksiin. Työryhmän työn perustana ovat neuvoston suuntaviivat menettelyvaiheista perusoikeuksien kunnioittamisen tarkistamiseksi neuvoston valmisteluelimissä, komission strategia Euroopan unionin perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön, komission toimintaohjeet perusoikeuksien huomioimiseksi komission vaikutustenarvioinneissa, työkalu nro 24 paremman sääntelyn välineistä ja Euroopan parlamentin työjärjestyksen 38 artikla, jolla varmistetaan demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien noudattaminen ja edistäminen.

13 artikla

Seuraavat Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission vuotuiset mietinnöt ja kertomukset siitä, miten unionin toimielimet panevat täytäntöön ja noudattavat oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, esitetään yhdessä demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan unionin kertomuksen vuotuisen demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan toimintapoliittisen syklin kanssa:

| — | vuosikertomus perusoikeuskirjan soveltamisesta |
| --- | --- |

—

vuosikertomus perusoikeuskirjan soveltamisesta

| — | vuosikertomus unionin oikeuden soveltamisesta |
| --- | --- |

—

vuosikertomus unionin oikeuden soveltamisesta

| — | vuosikertomus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamisesta (3). |
| --- | --- |

—

vuosikertomus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamisesta (3).

14 artikla

Tämä sopimus tulee voimaan [...].

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Euroopan unionin neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Euroopan komission puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0173.

1

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0286.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

3

---

Keskiviikko 26. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/178 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/178

---

P8_TA(2016)0412

Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 välitarkistuksesta (2016/2931(RSP))

(2018/C 215/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 311, 312 ja 323 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 311, 312 ja 323 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 muuttamisesta 21. huhtikuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2015/623 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 muuttamisesta 21. huhtikuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2015/623 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelusta: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelusta: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa (4),

| — | ottaa huomioon komission 14. syyskuuta 2016 tekemän ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 muuttamisesta (COM(2016)0604) ja sen liiteasiakirjan SWD(2016)0299, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 14. syyskuuta 2016 tekemän ehdotuksen neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 muuttamisesta (COM(2016)0604) ja sen liiteasiakirjan SWD(2016)0299,

| — | ottaa huomioon komission 14. syyskuuta 2016 tekemän ehdotuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen muuttamisesta COM(2016)0606, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 14. syyskuuta 2016 tekemän ehdotuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen muuttamisesta COM(2016)0606,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 annetun komission julkilausuman monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 välitarkistuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 annetun komission julkilausuman monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 välitarkistuksesta,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| 1. | korostaa Euroopan parlamentin jatkuvaa huolta nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa saatavilla olevien varojen riittämättömyydestä; kiinnittää huomiota viime vuosina esiin nousseisiin uusiin kriiseihin ja painopisteisiin, joita ovat erityisesti muuttoliike- ja pakolaiskriisi, ulkoiset hätätilanteet, sisäiseen turvallisuuteen liittyvät kysymykset, maatalouden kriisi, Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) rahoitus sekä sitkeästi korkealla tasolla pysyttelevä työttömyys ja erityisesti nuorisotyöttömyys; kiinnittää huomiota myös siihen, että EU on hiljan ratifioinut ilmastonmuutosta koskevan sopimuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa arvioituaan monivuotisen rahoituskehyksen toimintaa tämän ohjelmakauden ensi puoliskolla 6. heinäkuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa, että asianmukainen vastaus näihin haasteisiin edellyttää unionin talousarviosta merkittävää lisärahoitusta, jota ei voitu täysin antaa nykyisen rahoituskehyksen ensimmäisinä vuosina nykyisen rahoituskehyksen puitteissa saatavilla olevien taloudellisten resurssien niukkuuden vuoksi; korostaa, että unionin talousarvion on noudatettava unionin toimintapoliittisia sitoumuksia ja strategisia tavoitteita; muistuttaa tässä yhteydessä, että SEUT-sopimuksen 311 artiklan mukaisesti ”unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden ratkaista budjettivaikeudet, jotka tällä hetkellä vaarantavat unionin uskottavuuden; kehottaa siksi neuvostoa kantamaan vastuun siitä, että sanoista siirrytään tekoihin ja että varmistetaan realistinen, uskottava, johdonmukainen ja kestävä unionin talousarvio nykyisen rahoituskehyksen loppuvuosia varten; katsoo, että tarkistamisella on pyrittävä saattamaan tasapainoon unionin pitkän aikavälin poliittisten painopisteiden saavuttaminen ja nouseviin uusiin haasteisiin vastaaminen; toistaa periaatteellisen kantansa, jonka mukaan uusia poliittisia aloitteita ei pitäisi rahoittaa olemassa olevien unionin ohjelmien ja toimintapolitiikkojen kustannuksella; korostaa, että tarvitaan unionin talousarvio, joka on avoimemmin ja helpommin unionin kansalaisten ulottuvilla, jotta voidaan palauttaa heidän luottamuksensa Euroopan yhdentymishankkeeseen; |
| --- | --- |

3.

Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista koskevien nopeasti käynnistettävien neuvottelujen puitteet

| 4. | muistuttaa, että pakollinen monivuotisen rahoituskehyksen vaalien jälkeinen tarkistus oli yksi parlamentin keskeisistä vaatimuksista neuvoteltaessa nykyisen rahoituskehyksen vahvistamisesta; pitää näin ollen myönteisenä, että komissio on päättänyt ehdottaa rahoituskehysasetuksen ja toimielinten välisen sopimuksen tarkistamista suoritettuaan rahoituskehysasetuksen 2 artiklassa säädetyn vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen toiminnan arvioinnin; uskoo, että kyseinen ehdotus on hyvä lähtökohta neuvotteluille; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vahvistaa, että parlamentin 6. heinäkuuta 2016 antama monivuotista rahoituskehystä koskeva päätöslauselma muodostaa sen valtuutuksen tulevissa monivuotista rahoituskehystä koskevissa neuvotteluissa, mukaan luettuina kaikki monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistuksen näkökohdat sekä vuoden 2020 jälkeiseen monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvät keskeiset elementit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kaikki tämän tarkistuksen yhteydessä sovitut muutokset olisi pantava täytäntöön viipymättä ja sisällytettävä jo unionin vuoden 2017 talousarvioon; kehottaa neuvostoa vastaamaan komission ehdotukseen rakentavasti ja nopeasti ja antamaan puheenjohtajavaltiolleen neuvotteluvaltuutuksen mahdollisimman pian; on valmis aloittamaan neuvoston kanssa nopeasti mielekkäät neuvottelut monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistuksesta vuoden 2017 talousarviota koskevan sovittelumenettelyn yhteydessä sekä yhteisesti sovitun aikataulun ja erityisten neuvottelusääntöjen mukaisesti; pitää valitettavana, että vaikka talousarviota koskeva sovittelumenettely on käynnistymässä, neuvosto ei ole vielä valmis käynnistämään monivuotista rahoituskehystä koskevia neuvotteluja; vahvistaa aikovansa päästä sopimukseen molemmista asioista ennen vuoden 2016 loppua; |
| --- | --- |

6.

Parlamentin huomautukset komission ehdotukseen: kohti kunnianhimoista sopimusta monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta

| 7. | suhtautuu myönteisesti monivuotista rahoituskehystä koskevan paketin ehdotettuihin ja erityisesti joustavuutta koskeviin muutoksiin; pitää kuitenkin valitettavana, että komissio ei ehdottanut monivuotisen rahoituskehyksen nykyisten enimmäismäärien tarkistamista ylöspäin, mikä olisi muodostanut selkeän ja kestävän ratkaisun unionin toimintapolitiikkojen arvioituihin rahoitustarpeisiin tämän kauden loppuun asti; korostaa parlamentin kantaa, jonka mukaan otsakkeiden 1 a (kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky), 1 b (taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus), 3 (turvallisuus ja kansalaisuus) ja 4 (globaali Eurooppa) enimmäismäärät ovat riittämättömät ja niitä olisi tarkistettava ylöspäin, mikäli unionin on määrä vastata haasteisiin ja saavuttaa poliittiset tavoitteensa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa erityisesti, että parlamentti on vaatinut Horisontti 2020 -ohjelmaan ja Verkkojen Eurooppa -välineeseen kohdistuneiden ESIR-perusteisten leikkausten täysimääräistä korvaamista, nuorisotyöllisyysaloitteen jatkamista vastaavalla vuosittaisten määrärahojen tasolla kuin vuosina 2014 ja 2015 sekä otsakkeissa 3 ja 4 muuttoliike- ja pakolaiskriisiin vastaamiseen käytettävissä olevien resurssien merkittävää korottamista; suhtautuu myönteisesti komission ehdottamaan kohdennettujen lisäysten pakettiin, joka voidaan rahoittaa tämän kauden loppuun asti käytettävissä olevasta liikkumavarasta, mutta korostaa, että tämä ehdotus ei täytä parlamentin odotuksia näillä aloilla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että komission suuruudeltaan 12,8 miljardin euron määräiseksi arvioima ehdotus sisältää eri komponentteja; korostaa erityisesti täydennyksiä, joiden kohteina ovat Horisontti ja Verkkojen Eurooppa (sen liikennettä koskeva ohjelma) (0,4 miljardia/ohjelma), Erasmus+ ja COSME (0,2 miljardia/ohjelma) sekä nuorisotyöllisyysaloite (miljardi euroa), jotka muodostavat yhteensä 2,2 miljardin euron uudet määrärahat; toteaa, että komission yhdessä monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistuksen kanssa esittämät lainsäädäntöehdotukset (ESIR-rahaston laajentaminen, ulkoinen investointiohjelma, mukaan luettuna muuttoliikekumppanuuden kehys, sekä Wifi4EU) ovat lisäksi yhteensä 1,6 miljardia euroa; muistuttaa, että esitellessään vuotta 2017 koskevan talousarvioesityksen komissio oli jo sisällyttänyt siihen 1,8 miljardia euroa täydennyksinä muuttoliikettä varten sekä päivittänyt otsakkeessa 3 rahoitussuunnitelmaansa 2,55 miljardilla eurolla meneillään olevien lainsäädäntömenettelyjen tuloksena; huomauttaa myös, että osa otsakkeissa 1 a ja 4 ehdotetuista lisämäärärahoista on jo otettu huomioon oikaisukirjelmässä nro 1/2017; toteaa lopuksi, että koheesiopolitiikan määrärahojen tekninen mukautus, joka on kooltaan 4,6 miljardia euroa, aiheutuu komission teknisestä järjestelystä ja on jo toteutettu osana vuotta 2017 koskevan rahoituskehyksen teknistä mukautusta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uskoo, että nuorten liikkuvuus on avainasemassa, kun halutaan vahvistaa eurooppalaista tietoisuutta ja identiteettiä erityisesti vastakeinona populismin ja väärän tiedon levittämisen uhkille; katsoo, että on poliittisesti välttämätöntä investoida lisää eurooppalaisiin nuoriin unionin talousarviosta; tukee uusien aloitteiden täytäntöönpanoa ja esimerkiksi äskettäin ehdotettua ohjelmaa, jossa kaikki 18 vuotta täyttävät unionin kansalaiset saisivat ilmaisen Interrail-lipun; pyytää turvaamaan kyseiselle ehdotukselle tarvittavan rahoituksen monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | haluaa ehdottomasti ratkaista yksiselitteisesti kysymyksen rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineiden maksujen budjetoinnista; huomauttaa, että tulkintaongelma on ratkaisematta yhtäältä komission ja parlamentin ja toisaalta komission ja neuvoston välillä, mikä on heijastunut näkyvästi kaikkiin vuotuisiin talousarvioneuvotteluihin nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana; palauttaa mieliin kantansa, että erityisrahoitusvälineiden käyttöönottoa varten sidotuista määrärahoista johtuvat maksumäärärahat olisi myös laskettava rahoituskehyksen vuotuiset enimmäismäärät ylittäviksi määrärahoiksi; katsoo, että komission analyysin ja ennusteiden mukaan nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen maksukattoja voidaan ylläpitää vain, jos asia ratkaistaan näitä linjoja vastaavasti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on vakavasti huolissaan yhteisesti hallinnoitujen unionin ohjelmien täytäntöönpanon nykyisistä viivästyksistä, jotka käyvät ilmi erityisesti lisätalousarvioesityksestä 4/2016, jolla vuodelle 2016 budjetoitujen maksujen tasoa alennetaan 7,3 miljardilla eurolla; odottaa, että tällaiset viivästykset johtavat huomattavaan maksupyyntöjen kertymään nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen loppua kohden; muistuttaa, että varainhoitovuonna 2015 maksattamatta olevien sitoumusten määrä palasi aikaisemmalle korkealle tasolle ja että tulevista talousarvioista rahoitettava summa on kasvanut 339 miljardiin euroon; uskoo vakaasti, että olisi tehtävä kaikki mahdollinen, jotta vältetään maksattamatta olevien laskujen kasaantuminen ja uusi maksukriisi, kuten edellisellä kaudella kävi; suosittelee tätä varten voimakkaasti, että kehitetään uusi ja sitova maksusuunnitelma kaudelle 2016–2020 ja siitä sovitaan kolmen toimielimen kesken; katsoo lisäksi, että maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran täysimääräinen käyttö ilman vuotuisia ylärajoja on välttämätön edellytys tämän haasteen selvittämiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa pitkäaikaisesta kannastaan, jonka mukaan kaikki unionin talousarvion määrärahojen vajaakäytöstä kertyvät ylijäämät tai sakot olisi budjetoitava unionin talousarvioon ylimääräisinä tuloina eikä BKTL-maksuosuuksia saisi vastaavasti mukauttaa; pitää valitettavana, että komissio ei sisällyttänyt tätä elementtiä monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistusta koskevaan ehdotukseensa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että joustavuussäännökset osoittautuivat keskeisiksi nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisinä vuosina rahoitettaessa vastausta muuttoliike- ja pakolaiskriisiin ja uusia toimintapoliittisia aloitteita laajemmin kuin monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät tarkkaan ottaen sallivat; pitää siksi myönteisenä, että komissio ehdottaa näiden säännösten laajentamista edelleen; tukee erityisesti maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran rajoitusten poistamista, jota myös parlamentti on pyytänyt; toteaa, että joustovälinettä ja hätäapuvarausta varten ehdotetut uudet vuosittaiset määrät ovat lähellä vuonna 2016 määrärahasiirtojen vuoksi saavutettuja todellisia määriä, kun taas parlamentin vaatimukset olivat kaksinkertaiset (kaksi miljardia euroa ja miljardi euroa); |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että unionin talousarvion tehokas täytäntöönpano on parlamentin ensisijainen painopiste; pitää erityisen myönteisenä komission ehdotusta, jonka mukaan alkuperäisten toimien toteutumatta jäämisen vuoksi vapautuvat määrärahat asetetaan uudelleen saataville unionin talousarviossa, ja korostaa, että tämä oli yksi parlamentin monivuotisesta rahoituskehyksestä 6. heinäkuuta 2016 antamassa päätöslauselmassa esitetyistä keskeisistä vaatimuksista; korostaa, että nämä vapautuvat määrärahat ovat todellisuudessa määrärahoja, jotka budjettivallan käyttäjä on jo hyväksynyt tarkoituksenaan niiden täysimääräinen käyttäminen, eikä niitä siten voida pitää kansallisten talousarvioiden kannalta uutena rasituksena tai lisärasituksena; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan perustetaan Euroopan unionin kriisivaraus välineeksi, jolla voidaan reagoida nopeasti kriiseihin sekä tapahtumiin, joilla on vakavia humanitaarisia tai turvallisuuteen liittyviä vaikutuksia; katsoo, että tämän erityisvälineen käyttö kriisin sattuessa muodostaa selkeän ja tehokkaan ratkaisun tarvittavaa lisärahoitusta varten; tukee komission ehdotusta vapautuvien määrärahojen käytöstä mutta katsoo, että se ei voi muodostaa tämän välineen ainoaa rahoituslähdettä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palauttaa mieliin, että unionin talousarvion perusperiaate on yhtenäisyys, jota monikansallisten rahastojen lisääntyminen heikentää; kehottaakin soveltamaan pikaisesti kyseistä periaatetta ja sillä välin antamaan Euroopan parlamentille mahdollisuuden suorittaa tarvittavaa parlamentaarista valvontaa kyseisiin rahastoihin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että meneillään oleva toimielinten välisen sopimuksen tarkistaminen tarjoaa erinomaisen tilaisuuden varmistaa, että monivuotisen rahoituskehyksen erityisrahoitusvälineiden käyttöönottoa koskevat äänestysvaatimukset on yhdenmukaistettu sekä mukautettu vaatimuksiin, joita sovelletaan unionin yleisen talousarvion hyväksymiseen; pyytää muuttamaan asiaan liittyviä säännöksiä vastaavasti; |
| --- | --- |

18.

Rinnakkaiset lainsäädäntöehdotukset

| 19. | kannattaa täysin komission aikomusta yksinkertaistaa varainhoitosääntöjä ja katsoo tämän elementin olevan tärkeä osa monivuotisten rahoitusnäkymien välitarkistusta; panee tässä yhteydessä merkille, että komissio ehdottaa varainhoitoasetuksen täysimittaista tarkistamista sekä muutoksia 15 alakohtaiseen asetukseen; korostaa, että yksinkertaistamisella olisi pyrittävä parantamaan ja järkiperäistämään täytäntöönpanoympäristöä edunsaajien kannalta; sitoutuu pyrkimään onnistuneeseen tulokseen tässä hengessä asianmukaisissa ajallisissa puitteissa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille komission yhdessä monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistusta koskevien ehdotusten kanssa esittämät lainsäädäntöehdotukset ESIR-rahaston laajentamisesta, ulkoisesta investointiohjelmasta (mukaan luettuna muuttoliikekumppanuus) sekä Wifi4EU-hankkeesta, ja toteaa, että parlamentti ja neuvosto päättävät niistä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä; |
| --- | --- |

20.

Kohti vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä

| 21. | toteaa, että monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistuksen olisi myös käynnistettävä konsensuksen luomisprosessi, joka johtaa vuoden 2020 jälkeiseen monivuotiseen rahoituskehykseen; korostaa, että tässä yhteydessä olisi sitouduttava vahvasti erityisesti uudistamaan omien varojen järjestelmä, mukaan luettuna uusien omien varojen käyttöönotto siten, että unionin talousarvioon suoritettavien BKTL-maksuosuuksien osuutta voidaan pienentää merkittävästi, ja asteittainen luopuminen kaikista alennuksien muodoista, sekä saattamaan monivuotisen rahoituskehyksen kesto vastaamaan toimielinten poliittista sykliä; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | kehottaa komissiota antamaan budjettivallan käyttäjälle kaikki aiheelliset tiedot siitä, miten Yhdistyneessä kuningaskunnassa 23. kesäkuuta 2016 järjestetty kansanäänestys ja Yhdistyneen kuningaskunnan myöhempi eroaminen unionista vaikuttavat talousarvioon nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kannalta, tämän kuitenkaan vaikuttamatta osapuolten välisten tulevien neuvottelujen tulokseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että rauha ja vakaus ovat keskeisiä arvoja, joita unionin on pidettävä yllä; toteaa, että rauhan ja sovinnon kannalta keskeisen tärkeäksi osoittautunutta pitkänperjantain sopimusta on suojeltava; korostaa, että tarvitaan erityisiä toimenpiteitä ja ohjelmia niiden alueiden tukemiseen, joihin mahdollinen Lissabonin sopimuksen 50 artiklan mukainen neuvoteltu eroaminen unionista vaikuttaisi erityisesti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, muille asianomaisille toimielimille ja elimille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUVL L 103, 22.4.2015, s. 1.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0309.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/182 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/182

---

P8_TA(2016)0416

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuoden 2016 painopisteiden täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuoden 2016 painopisteiden täytäntöönpano (2016/2101(INI))

(2018/C 215/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 136 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 136 artiklan,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2016 annetun komission tiedonannon vuoden 2016 maakohtaisista suosituksista (COM(2016)0321), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2016 annetun komission tiedonannon vuoden 2016 maakohtaisista suosituksista (COM(2016)0321),

| — | ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2016 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät (EUCO 26/16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. ja 29. kesäkuuta 2016 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät (EUCO 26/16),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuinen kasvuselvitys 2016” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuinen kasvuselvitys 2016” (1),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan EU-ohjausjakso 2016: rakenneuudistusten edistymisen arviointi, makrotalouden epätasapainojen ehkäiseminen ja korjaaminen sekä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 nojalla tehtävien perusteellisten tarkastelujen tulokset” (COM(2016)0095), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan EU-ohjausjakso 2016: rakenneuudistusten edistymisen arviointi, makrotalouden epätasapainojen ehkäiseminen ja korjaaminen sekä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 nojalla tehtävien perusteellisten tarkastelujen tulokset” (COM(2016)0095),

| — | ottaa huomioon komission kertomukset ”Vuotuinen kasvuselvitys 2016” (COM(2015)0690), ”Kertomus varoitusmekanismista – vuosi 2016” (COM(2015)0691) ja ”Luonnos yhteiseksi työllisyysraportiksi” (COM(2015)0700) sekä komission suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta (COM(2015)0692) ja 26. marraskuuta 2015 tehdyn komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomukset ”Vuotuinen kasvuselvitys 2016” (COM(2015)0690), ”Kertomus varoitusmekanismista – vuosi 2016” (COM(2015)0691) ja ”Luonnos yhteiseksi työllisyysraportiksi” (COM(2015)0700) sekä komission suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta (COM(2015)0692) ja 26. marraskuuta 2015 tehdyn komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 (COM(2015)0701),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, euroryhmän puheenjohtajan, EKP:n pääjohtajan ja Euroopan parlamentin puhemiehen 22. kesäkuuta 2015 laatiman kertomuksen ”Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, euroryhmän puheenjohtajan, EKP:n pääjohtajan ja Euroopan parlamentin puhemiehen 22. kesäkuuta 2015 laatiman kertomuksen ”Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely”,

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu: tilannekatsaus ja haasteet” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu: tilannekatsaus ja haasteet” (2),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta (3),

| — | ottaa huomioon 13. tammikuuta 2015 annetun komission tiedonannon vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. tammikuuta 2015 annetun komission tiedonannon vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä (COM(2015)0012),

| — | ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto – 25. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto – 25. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017 (4),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2014 annetun komission tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma” (COM(2014)0903),

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2015 annetun komission vihreän kirjan pääomamarkkinaunionin muodostamisesta (COM(2015)0063), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2015 annetun komission vihreän kirjan pääomamarkkinaunionin muodostamisesta (COM(2015)0063),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhteisöjärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa” (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhteisöjärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa” (COM(2015)0302),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2013 (5) ja 15. syyskuuta 2016 (6) antamansa päätöslauselmat pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2013 (5) ja 15. syyskuuta 2016 (6) antamansa päätöslauselmat pk-yritysten rahoituksen saannin parantamisesta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A8-0309/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A8-0309/2016),

| A. | toteaa, että komission kevään 2016 ennusteen mukaan kasvun odotetaan olevan euroalueella 1,6 prosenttia ja koko EU:ssa 1,8 prosenttia vuonna 2016; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että komission kevään 2016 ennusteen mukaan kasvun odotetaan olevan euroalueella 1,6 prosenttia ja koko EU:ssa 1,8 prosenttia vuonna 2016;

| B. | toteaa, että Euroopassa on edelleen suuri investointivaje, ja katsoo, että unionissa on tarpeen lisätä sisäistä kysyntää ja korjata makrotalouden epätasapainotiloja samalla kun lisätään edelleen investointeja; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Euroopassa on edelleen suuri investointivaje, ja katsoo, että unionissa on tarpeen lisätä sisäistä kysyntää ja korjata makrotalouden epätasapainotiloja samalla kun lisätään edelleen investointeja;

| C. | toteaa, että EU:ssa työttömyys yleensä (ja rakenteellinen työttömyys erityisesti) on edelleen yksi suurimmista ongelmista jäsenvaltioille, sillä työttömyys on nykyään erittäin korkea (EU:ssa on 10,5 miljoonaa pitkäaikaistyötöntä); toteaa, että vaikka luvut ovat kohentuneet jonkin verran viime vuosista, nuorisotyöttömyys ja työttömyysaste ovat Euroopan syrjäisillä alueilla kaiken kaikkiaan edelleen koko unionin keskimääräistä työttömyysastetta huomattavasti korkeammat; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EU:ssa työttömyys yleensä (ja rakenteellinen työttömyys erityisesti) on edelleen yksi suurimmista ongelmista jäsenvaltioille, sillä työttömyys on nykyään erittäin korkea (EU:ssa on 10,5 miljoonaa pitkäaikaistyötöntä); toteaa, että vaikka luvut ovat kohentuneet jonkin verran viime vuosista, nuorisotyöttömyys ja työttömyysaste ovat Euroopan syrjäisillä alueilla kaiken kaikkiaan edelleen koko unionin keskimääräistä työttömyysastetta huomattavasti korkeammat;

| D. | ottaa huomioon, että öljyn hintojen lasku ja hidas talouskasvu vuoden 2016 alussa näyttävät olevan eräitä lisätekijöitä siinä, että inflaatioaste on pudonnut alle nollan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että öljyn hintojen lasku ja hidas talouskasvu vuoden 2016 alussa näyttävät olevan eräitä lisätekijöitä siinä, että inflaatioaste on pudonnut alle nollan;

| E. | toteaa, että poliittiset tapahtumat, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan kansanäänestystulos ja suhteet Venäjään, samoin kuin epävarmuus maailmantalouden kehityksestä ovat osaltaan jarruttaneet investointeja entisestään; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että poliittiset tapahtumat, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan kansanäänestystulos ja suhteet Venäjään, samoin kuin epävarmuus maailmantalouden kehityksestä ovat osaltaan jarruttaneet investointeja entisestään;

| F. | ottaa huomioon, että myös jäsenvaltioihin saapuvat pakolaisvirrat ovat jarruttaneet investointeja jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että myös jäsenvaltioihin saapuvat pakolaisvirrat ovat jarruttaneet investointeja jäsenvaltioissa;

| G. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä jäsenvaltioille annettujen suositusten toteutusaste on jäsenvaltioiden keskuudessa sama kuin yksipuolisten OECD:n suositusten (29 prosenttia, kun vuonna 2014 toteutusaste oli 30 prosenttia); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä jäsenvaltioille annettujen suositusten toteutusaste on jäsenvaltioiden keskuudessa sama kuin yksipuolisten OECD:n suositusten (29 prosenttia, kun vuonna 2014 toteutusaste oli 30 prosenttia);

| H. | toteaa pitäneensä vuotuisesta kasvuselvityksestä 2016 antamassaan päätöslauselmassa myönteisenä parempaa keinovalikoimaa ja pyytäneensä kiinnittämään erityishuomiota euroalueeseen; toteaa lisäksi, että päätöslauselmassa korostettiin investointien lisäämisen, kestävien uudistusten ja finanssipoliittisen vastuun merkitystä, millä pyritään edistämään nopeampaa kasvuvauhtia ja Euroopan elpymistä; |
| --- | --- |

H.

toteaa pitäneensä vuotuisesta kasvuselvityksestä 2016 antamassaan päätöslauselmassa myönteisenä parempaa keinovalikoimaa ja pyytäneensä kiinnittämään erityishuomiota euroalueeseen; toteaa lisäksi, että päätöslauselmassa korostettiin investointien lisäämisen, kestävien uudistusten ja finanssipoliittisen vastuun merkitystä, millä pyritään edistämään nopeampaa kasvuvauhtia ja Euroopan elpymistä;

Euroopan haasteet maailmanlaajuisen talouden laskusuhdanteen yhteydessä

| 1. | panee huolestuneena merkille, että EU:n talous kasvaa vähemmän kuin Euroopan kevään 2016 kasvuennusteen perusteella odotettiin, sillä euroalueen BKT kasvaa vain 1,6 prosentilla ja kasvu nousee 1,8 prosenttiin vuoteen 2017 mennessä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että EU:n haasteet liittyvät kansainvälisen toimintaympäristön heikkenemiseen, kestävien uudistusten toteuttamatta jättämiseen sekä taloudellisten ja sosiaalisten tulosten eroihin eri puolilla unionia; korostaa, että kasvua, yhteenkuuluvuutta, tuottavuutta ja kilpailukykyä on parannettava; katsoo, että kestävien investointien puute sekä sisämarkkinoiden puutteellinen loppuun saattaminen estävät EU:ta hyödyntämästä kasvupotentiaaliaan täysipainoisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio keskittyy vuoden 2016 maakohtaisissa suosituksissaan kolmeen ensisijaiseen alaan talouskasvun tukemiseksi edelleen: innovointia, kasvua ja työpaikkojen luomista edistävien investointien tukemiseen, sosiaalisesti tasapainoisten rakenneuudistusten toteuttamiseen ja vastuullisen finanssipolitiikan edistämiseen; korostaa kuitenkin, että komission olisi tehtävä enemmän finanssipolitiikan kestävyyden vahvistamiseksi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti ja hyödynnettävä tässä yhteydessä täysimääräisesti sopimuksen joustolausekkeita 13. tammikuuta 2015 annetun komission tiedonannon (COM(2015)0012) mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että koheesiopolitiikan välineiden ja laajemman talouden ohjauskehyksen välinen johdonmukaisuus on tärkeää sellaisten elvytystoimien tukemiselle, joita tarvitaan eurooppalaisen ohjausjakson sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi; korostaa kuitenkin, että koheesiopolitiikan legitimiteetti perustuu perussopimuksiin ja että tämä politiikka on osoitus eurooppalaisesta solidaarisuudesta ja että sen tärkeimpiä tavoitteita ovat taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen unionissa vähentämällä eri alueiden kehityseroja, rahoittamalla Eurooppa 2020 -tavoitteisiin liittyviä investointeja ja tuomalla unioni lähemmäs kansalaisia; katsoo siksi, että toimenpiteitä ERI-rahastojen vaikuttavuuden kytkemiseksi talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan olisi sovellettava järkevästi ja tasapainoisesti mutta vasta viimeisenä keinona ja että toimenpiteiden vaikutuksista olisi raportoitava; muistuttaa lisäksi, että näiden toimenpiteiden soveltamisen olisi oltava aina perusteltua ja avointa ja että soveltamisessa olisi otettava aina huomioon asianomaisen jäsenvaltion taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet, jotta vältetään rajoittamasta alueellisia ja paikallisia investointeja, jotka ovat ehdottoman välttämättömiä jäsenvaltioiden talouksien ja erityisesti pk-yritysten kannalta, sillä näillä investoinneilla maksimoidaan kasvu ja työpaikkojen luominen sekä edistetään kilpailukykyä ja tuottavuutta varsinkin aikana, jolloin julkisiin varoihin kohdistuu voimakasta painetta; ottaa huomioon niiden kahden jäsenvaltion tapaukset, joita koskevat neuvoston 12. heinäkuuta 2016 tekemät päätökset johtivat liiallisen alijäämän menettelyn mukaisiin seuraamuksiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti, ja palauttaa mieliin komission 27. heinäkuuta 2016 tekemän ehdotuksen ja neuvoston sen jälkeen 8. elokuuta 2016 tekemän päätöksen niiden sakkojen peruuttamisesta, joita olisi voitu määrätä, ottaen huomioon jäsenvaltioiden perustellut pyynnöt, vaikea taloudellinen tilanne, molempien maiden uudistustoimet ja sitoutuminen vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen noudattamiseen; katsoo tässä yhteydessä, että parlamentin näkemykset, jotka on määrä ilmaista rakenteellisessa vuoropuhelussa, olisi otettava huomioon ehdotuksessa, joka koskee sitä, että osaa ERI-rahastoille tarkoitetuista vuoden 2017 maksusitoumuksista lykätään toimenpiteissä, joissa niiden vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio on tälläkin kertaa vähentänyt suositusten määrää ja pyrkii yksinkertaistamaan ohjausjaksoa niin, että siinä käsitellään pääasiassa makrotaloudellisesti ja sosiaalisesti keskeisimpiä painopistealoja, kun asetetaan toimintapoliittisia tavoitteita seuraaviksi 18 kuukaudeksi; katsoo, että tämä helpottaa suositusten täytäntöönpanoa laaja-alaisten ja mielekkäiden olemassa olevien taloudellisten ja sosiaalisten vertailuarvojen mukaisesti; korostaa, että suositusten määrän vähentämisen pitäisi parantaa myös temaattista kohdentamista; pitää tärkeänä jäsenvaltioiden välisten taloudellisten erojen kaventamista ja lähentymisen aikaansaamista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | antaa täyden tukensa toimille, joiden tarkoituksena on varmistaa suurempi kansallinen omavastuullisuus maakohtaisten suositusten laatimisessa ja täytäntöönpanossa osana meneillään olevaa uudistusprosessia; katsoo, että kansallisen omavastuullisuuden lisäämiseksi ja maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon edistämiseksi ja siksi, että paikallis- ja alueviranomaisten on toteutettava yli puolet maakohtaisista suosituksista, suositukset olisi selvästikin syytä niveltää tarkasti määriteltyihin ja jäsennettyihin unionin tason painopisteisiin ja tässä yhteydessä olisi tarvittaessa otettava mukaan kansalliset parlamentit sekä alueelliset ja paikalliset viranomaiset; katsoo, että kun otetaan huomioon valtuuksien ja toimivallan jako useissa jäsenvaltioissa, maakohtaisten suositusten toteuttaminen voisi kehittyä, jos paikalliset ja alueelliset viranomaiset olisivat siinä aktiivisesti mukana, ja kannattaa tämän vuoksi alueiden komitean ehdotusta käytännesäännöiksi paikallis- ja alueviranomaisten osallistumisesta eurooppalaiseen ohjausjaksoon; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kansallisten uudistusohjelmiensa asianmukaisen demokraattisen valvonnan niiden kansallisissa parlamenteissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa, että Euroopan pitkään jatkunut talouskriisi on osoittanut, että on erittäin tärkeää edistää investointeja esimerkiksi koulutuksen, innovoinnin sekä tutkimuksen ja kehittämisen aloilla ja parantaa samalla unionin kilpailukykyä toteuttamalla kestäviä rakenneuudistuksia laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi sekä toteuttaa vastuullista finanssipolitiikkaa parempien olosuhteiden luomiseksi työpaikoille, yrityksille (erityisesti pk-yrityksille) ja investoinneille; panee merkille Euroopan strategisten investointien rahaston vaikutuksen sen oltua toiminnassa vuoden; korostaa, että on tärkeää parantaa ESIR-rahaston käyttöastetta vähemmän kehittyneillä ja siirtymävaiheessa olevilla alueilla sekä sen investointien aidosti täydentävää luonnetta samalla kun panostetaan enemmän investointialustojen kehittämiseen myös alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että edelleen liian korkealla pysyttelevät työttömyysasteet ja erityisesti nuorisotyöttömyys osoittavat, että useiden jäsenvaltioiden kyky luoda laadukkaita työpaikkoja on edelleen rajallinen, ja painottaa, että on toteutettava lisätoimia työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti, jotta voidaan lisätä investointeja osaamiseen, tehdä työmarkkinoista osallistavammat ja vähentää sosiaalista syrjäytymistä ja voimistuvaa eriarvoisuutta tuloissa ja varallisuudessa ja säilyttää samalla moitteeton varainhoito; toteaa, että rahoituksen saatavuutta etenkin pk-yritysten kannalta edistävät tukitoimet ovat elintärkeitä, jos tarkoituksena on puuttua tehokkaasti useissa jäsenvaltioissa jatkuvaan korkeaan työttömyyteen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että nykyisessä taloustilanteessa, jossa yhdistyvät ylimääräinen likviditeetti ja korkojen liikkuminen lähellä nollatasoa, kysynnän heikot näkymät sekä kotitalouksien ja yritysten vähäiset investoinnit ja kulutus, on kasvun aikaansaamiseksi pantava täytäntöön komission ehdottama uudenlainen keinovalikoima; panee merkille, että rahapolitiikka yksin ei riitä piristämään kasvua uudistusten ja merkittävien rakenneuudistusten puuttuessa; |
| --- | --- |

9.

Vuoden 2016 suositusten painopisteet ja tavoitteet

| 10. | korostaa komission suositelleen kolmelle jäsenvaltiolle irtautumista liiallisen alijäämän menettelystä; yhtyy komission näkemykseen, että suuret ja jatkuvat vaihtotaseen ylijäämät kertovat selkeästä tarpeesta lisätä kysyntää ja investointeja, erityisesti pitkän aikavälin investointeja, jotta voidaan selviytyä tulevaisuuden haasteista, jotka koskevat liikennettä ja viestintää, digitaalitaloutta, koulutusta, innovointia, tutkimusta, ilmastonmuutosta, energiaa ympäristönsuojelua sekä väestön ikääntymistä; kehottaa komissiota jatkossakin kannustamaan vastuullista ja kestävää finanssipolitiikkaa, joka tukee kasvua ja elpymistä kaikissa jäsenvaltioissa erityisesti painottamalla entistä enemmän investointeja ja julkisten varojen tehokasta käyttöä ja tukemalla kestäviä ja sosiaalisesti tasapainoisia rakenneuudistuksia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | huomauttaa, että tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan lisätä erityisesti pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia ja vähentää järjestämättömiä lainoja euroalueella unionin lainsäädännön mukaisesti, jotta pankkien taseista voidaan tehdä vakaampia ja siten lisätä pankkien kykyä lainata reaalitaloudelle; korostaa, että pankkiunioni ja pääomamarkkinaunioni on toteutettava ja kehitettävä vaihe vaiheelta, jotta voidaan luoda vakaa ympäristö investoinneille ja kasvulle ja estää euroalueen rahoitusmarkkinoiden pirstaloituminen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tähdentää, että investoinnit ovat tähän saakka olleet liian vähäisiä eikä niillä ole saatu aikaan kestävää ja osallistavaa kasvua unionissa eivätkä ne ole osaltaan parantaneet liiketoimintaympäristöä; katsoo, että rahapolitiikan yhteydessä on pantava täytäntöön asianmukaisia finanssipoliittisia toimenpiteitä, joilla pyritän parantamaan kasvua EU:ssa vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen ja sen joustolausekkeiden mukaisesti; panee merkille, että valtiota alemman hallintotason investoinnit ovat vähentyneet voimakkaasti viime vuosina mutta niiden osuus on edelleen noin 60 prosenttia julkisista investoinneista EU:ssa; korostaa, että investointipolitiikan välineet, esimerkiksi ESIR ja ERI-rahastot, edellyttävät asianmukaisesti kalibroitua yhdistämistä ja täydentävyyttä, jotta voidaan lisätä unionin varojen tuomaa lisäarvoa houkuttelemalla lisävaroja yksityisiltä sijoittajilta; korostaa siksi, että rakenneuudistusten tukiohjelmaan olisi otettava mukaan paikallis- ja alueviranomaiset kyseisiä rakenneuudistushankkeita laadittaessa; |
| --- | --- |

12.

Toimintapoliittiset vastaukset ja päätelmät

| 13. | painottaa, että on parannettava EU:n yleistä kykyä saada aikaan kasvua sekä luoda ja säilyttää laadukkaita työpaikkoja ja näin torjua korkeaa työttömyysastetta luomalla kasvua tukeva sääntelykehys; katsoo, että muuttoliike voisi olla tärkeässä asemassa väestön ikääntymisen kielteisten vaikutusten torjunnassa, ja toteaa, että tämä riippuu jäsenvaltioiden kyvystä hyödyntää paremmin maahanmuuttajien osaamista ja mukauttaa työperäisen maahanmuuton hallinnointijärjestelmiä työmarkkinoiden tarpeisiin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa sellaisten osallistavien koulutusjärjestelmien merkitystä, jotka edistävät innovointia ja luovuutta ja opettavat työmarkkinoilla tarvittavia taitoja, ja toteaa tämän pätevän erityisesti ammattikoulutukseen; korostaa, että olisi vältettävä palkkojen ja työelämän normien heikentämiskilpailua ja säilytettävä oikeanlainen keskitie taloudellisten, sosiaalisten ja inhimillisten kustannusten välillä yhteisvastuuta ja toissijaisuutta koskevien unionin arvojen mukaisesti, ja katsoo, että samalla olisi keskityttävä inhimillistä pääomaa, tutkimusta ja kehittämistä sekä koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmien, elinikäinen oppiminen mukaan luettuna, parantamista koskeviin investointeihin; katsoo, että tarvitaan hyvin suunniteltuja toimia innovoinnin sekä tutkimuksen ja kehittämisen edistämiseksi, jotta voidaan lisätä tuottavuutta, luoda jatkuvaa kestävää kasvua ja auttaa vastaamaan nykyisiin rakenteellisiin haasteisiin ja näin kaventaa innovaatiokuilua muihin talouksiin nähden; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota asettamaan etusijalle toimet, joilla vähennetään investointien lisääntymisen ja kaupan tiellä olevia esteitä; toteaa, että unionin tasolla esteet johtuvat siitä, että noudatettavat strategiat eivät ole selkeitä etenkään seuraavilla aloilla: energia, liikenne, viestintä ja digitaalitalous; panee merkille, että tämä vaikuttaa pankkien lainanantoon nyt, kun pankkiunioni on juuri hyväksytty, ja toteaa, että jäsenvaltioiden tasolla esteisiin ovat syynä hankalat oikeusjärjestelmät, korruptio, rahoitusalan avoimuuden puute, vanhentunut byrokratia, julkisten palvelujen epäonnistunut digitalisointi, resurssien virheellinen kohdentaminen, sisämarkkinoilla ilmenevät esteet pankki- ja vakuutusaloilla sekä työmarkkinoiden ja sisämarkkinoiden loppuun saattamisen vaatimuksia vastaamattomat koulutusjärjestelmät; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että Eurooppa 2020 -strategiassa köyhyyden torjuminen oli ensimmäistä kertaa osa EU:n strategiaa, ja pitää valitettavana, että tavoite köyhyyden vähentämiseksi unionissa jää saavuttamatta; katsoo, että köyhyyden torjumista koskeva tavoite olisi sisällytettävä kaikkiin EU:n politiikkatoimiin heti alusta alkaen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että on tärkeää välttää työn liian korkeaa verokiilaa, sillä liiallinen verotus ei kannusta työelämän ulkopuolella olevia henkilöitä, työttömiä, toisia tulonsaajia ja matalapalkkaisia palaamaan työelämään; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille komission ja jäsenvaltioiden välillä käynnissä olevan keskustelun tuotantokuilun laskentamenetelmästä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | huomauttaa, että olisi pyrittävä poistamaan jäsenvaltioissa vielä jäljellä olevat investointien tiellä olevat esteet ja mahdollistettava sopivampi valikoima toimia, joilla edistetään kestävää kasvua, mihin kuuluu myös todellinen keskittyminen tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattaviin menoihin; katsoo, että julkinen ja yksityinen tuki tutkimukselle ja korkeakouluille ovat ratkaisevia tekijöitä Euroopan talouden kilpailukyvyn parantamiselle ja että tämän infrastruktuurin heikkous tai puuttuminen on syynä siihen, että jotkin maat ovat huomattavasti muita epäedullisemmassa asemassa; korostaa, että ei ole olemassa yleispäteviä, ihanteellisia EU:n innovaatiopolitiikkaa koskevia ohjeita, mutta unionin innovaatiovalmiuksia koskevan kuilun kaventamiseksi jäsenvaltioissa on suositeltavaa soveltaa riittävän eriytettyjä innovaatiopolitiikkoja, jotka perustuvat jo toteutuneisiin menestystarinoihin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee tyytyväisenä merkille joulukuussa 2015 pidetyn Pariisin ilmastokokouksen (COP21) sopimuksen ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota panemaan sen täytäntöön; |
| --- | --- |

20.

Alakohtaisia huomioita talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta 2016

Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka

| 21. | katsoo, että neuvoston ja komission olisi pyrittävä täydentämään julkisen talouden tervehdyttämistä toimenpiteillä, joilla vähennetään osaltaan eriarvoisuutta, ja korostaa, että talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla olisi autettava löytämään ratkaisuja nykyisiin ja kehittymässä oleviin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja varmistettava näin talouden parempi tehokkuus; katsoo, että inhimilliseen pääomaan tehtävien sosiaalisten investointien on oltava keskeinen täydentävä toimi, sillä inhimillinen pääoma on yksi kasvutekijä sekä kilpailukyvyn ja kehityksen moottori; kehottaa täydentämään maakohtaisten suositusten edellyttämiä merkittäviä rakenneuudistuksia sosiaalisten vaikutusten arvioinnilla, jossa tarkastellaan niiden lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia, jotta ymmärretään paremmin niiden yhteiskunnalliset, taloudelliset ja työllisyyttä koskevat seuraukset ja etenkin vaikutukset uusien työpaikkojen luomiseen ja talouskasvuun; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että työttömyys ja etenkin nuorisotyöttömyys on edelleen unionin yhteiskuntien ensisijainen ongelma ja että komission mukaan työttömyys on edelleen vähentynyt asteittain mutta se on yhä suurempaa kuin vuonna 2008, sillä huhtikuussa 2016 työttömiä oli 21,2 miljoonaa, ja että jäsenvaltioiden välillä oli valtaisia eroja tässä asiassa; tähdentää, että on arvioitava niin uusien työpaikkojen laatua kuin määrää, jotta työllisyysasteen kasvu ei johtuisi pelkästään epävarmoista työsuhteista tai työmarkkinoilla olevien määrän vähenemisestä; toteaa, että vaikka eräiden jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmät tuottavat osaamista ja tietämystä, ne eivät toimi kansainvälisesti ja lisäävät osaamisvajetta, mikä osaltaan selittää sitä, että 39 prosentilla yrityksistä on edelleen vaikeuksia löytää henkilöstöä, jolla olisi tarvittavat taidot; edellyttää, että maakohtaisissa suosituksissa painotetaan enemmän työmarkkinoiden rakenteellisen epätasapainon, myös pitkäaikaistyöttömyyden sekä osaamisen kysynnän ja tarjonnan kohtaanto-ongelman, ratkaisemista; korostaa, että on jatkettava koulutusjärjestelmiin investoimista ja niiden kehittämistä, jotta yhteiskunta saa välineet ja valmiudet mukautua työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että vuosina 2008–2014 niiden lukumäärä, jotka ovat vaarassa joutua köyhyyteen tai syrjäytyä sosiaalisesti, kasvoi unionissa 4,2 miljoonalla ja että tällaisia henkilöitä on nyt kaikkiaan yli 22 miljoonaa (22,3 prosenttia); ottaa huomioon, että komission mukaan ”useimmilla jäsenvaltioilla on edelleen talouskriisistä peräisin olevia akuutteja sosiaalisia ongelmia”; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään tarmokkaammin vähentämään köyhyyttä, sosiaalista syrjäytymistä ja voimistuvaa eriarvoisuutta, jotta voidaan tasata jäsenvaltioiden ja yhteiskuntien välisiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja; katsoo, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan ja eriarvoisuuden vähentämisen olisi oltava yksi ensisijaisista maakohtaisissa suosituksissa painotettavista tavoitteista, koska se on välttämätön edellytys kestävän talouskasvun luomiselle ja sosiaalisesti kestävälle täytäntöönpanon etenemiselle; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa todenneensa aiemmin, että sosiaalisesti vastuullisten uudistusten on perustuttava yhteisvastuullisuuteen, yhdentymiseen, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja varallisuuden oikeudenmukaiseen jakautumiseen – malliin, jolla varmistetaan tasa-arvo ja sosiaalinen suojelu, suojellaan muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä ja parannetaan kaikkien kansalaisten elinoloja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että talouskasvun olisi tuotava myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia; on tyytyväinen kolmen uuden työllisyyttä koskevan pääindikaattorin käyttöönottoon makrotalouden tulostaulussa; pyytää jälleen, että näitä uusia indikaattoreita pidettäisiin samanarvoisina nykyisten taloudellisten indikaattoreiden kanssa, jotta voidaan varmistaa, että niiden avulla voidaan paremmin arvioida sisäistä epätasapainoa, ja tehostaa rakenneuudistuksia; edellyttää valikoivan soveltamisen välttämiseksi, että niiden on mahdollistettava syvällisen analyysin käynnistäminen, ja kehottaa pyrkimään pääsemään paremmin perille politiikan ja toimien syy–seuraus-kytköksestä; ehdottaa, että maakohtaisiin suosituksiin lisätään sosiaalista epätasapainoa koskeva menettely, jotta voidaan estää verotuksen ja sosiaalisten normien heikentämiskilpailu, ja että perustana käytettäisiin sosiaalisten ja työllisyyttä koskevien indikaattorien tehokasta käyttöä makrotalouden seurannassa; katsoo, että jos työllisyysindikaattorit ja taloudelliset indikaattorit rinnastetaan, samalla olisi parannettava TSTK-neuvoston asemaa eurooppalaisessa ohjausjaksossa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että kolmen työllisyyttä koskevan indikaattorin käyttöönotto osoittaa, että Euroopan työllisyysstrategialla, mukaan lukien työllisyyttä koskevat suuntaviivat, on merkittävä asema EU:n talouden ohjaus- ja hallintaprosessissa mutta tarvitaan enemmän toimia ja erityisesti on otettava käyttöön sosiaalisia indikaattoreita; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiittää komissiota siitä, että se on käynnistänyt työn Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin luomiseksi, mutta muistuttaa, että kuulemisen tulokset on toimitettava ja että asiassa on edettävä siten, että toteutetaan uusia tehokkaita toimenpiteitä, joilla pyritään syvempään ja oikeudenmukaisempaan unioniin ja joiden olisi oltava merkittävässä asemassa puututtaessa eriarvoisuuteen; painottaa tässä yhteydessä viiden toimielimen johtajan kertomusta, jossa peräänkuulutetaan taloudellisen ja sosiaalisen lähentymisen lisäämistä mutta tunnustetaan, ettei kaikille sopivaa yhtenäistä ratkaisua ole; katsoo, että kaikkea yhteistä politiikkaa olisi mukautettava kuhunkin jäsenvaltioon; katsoo, että unionin tason toimilla olisi myös puututtava jäsenvaltioiden sisäiseen eriarvoisuuteen ja tuloeroihin ja että tällöin ei riitä pelkästään kipeimmin apua tarvitsevien tilanteen käsitteleminen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ottaa huomioon, että talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa keskitytään nyt enemmän työllisyyteen ja sosiaaliseen tuloskuntoon; ottaa huomioon jäsenvaltioiden toimivallan mutta kehottaa niitä toteuttamaan pikaisesti toimia, joilla varmistetaan ihmisarvoinen työ ja toimeentuloon riittävä palkka, riittävän vähimmäistulon ja sosiaaliturvan saatavuus (jolla on jo alennettu köyhyysastetta 26,1 prosentista 17,2 prosenttiin) ja laadukkaat julkiset palvelut; kannattaa asianmukaisen ja kestävän sosiaaliturvajärjestelmän kehittämistä; kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita ja vaihtamaan niiden kanssa parhaita käytäntöjä hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, koska tämä on keskeinen haaste pitkäaikaisten investointien käynnistämiseksi uudelleen sekä uusien työpaikkojen luomisen ja kestävän kasvun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että sosiaaliturvajärjestelmän tarjoaminen ja hallinta, joita unioni koordinoi mutta ei yhdenmukaista, kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että palkkojen asettaminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, jota on kunnioitettava toissijaisuusperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa, että nuorisotyöttömyys on vähentynyt, mutta korostaa, että se on edelleen ällistyttävän korkea, sillä EU:ssa on yli neljä miljoonaa työtöntä alle 25-vuotiasta, joista 2,885 miljoonaa euroalueella; pitää valitettavana, että vaikka nuorisotyöllisyysaloitteen käynnistämisestä on kulunut yli kolme vuotta, nuorisotakuun täytäntöönpanon tulokset ovat hyvin epätasaisia ja toisinaan tehottomia; kehottaa komissiota esittämään lokakuussa 2016 aloitteen täytäntöönpanoa koskevan perusteellisen analyysin, jota voidaan käyttää ohjelman jatkamisen perustana; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että monissa jäsenvaltioissa työttömyysetuudet laskevat vuodesta toiseen muun muassa pitkäaikaistyöttömyyden vuoksi, mikä lisää köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden määrää; kehottaa takaamaan asianmukaiset työttömyysetuudet, jotta ihmiset voivat elää ihmisarvoista elämää, ja toteuttamaan toimia näiden ihmisten integroimiseksi työmarkkinoille; |
| --- | --- |

32.

| 33. | painottaa, että eläkejärjestelmien epätasapainot ovat pohjimmiltaan seurausta työttömyydestä, palkkojen devalvoinnista ja työpaikkojen epävarmuudesta; kehottaa tämän vuoksi toteuttamaan uudistuksia, joilla taataan asianmukainen rahoitus vahvalle ensimmäiselle eläkepilarille, jolla taataan tasoltaan ainakin köyhyyskynnyksen ylittävät kunnolliset eläkkeet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa jälleen kerran, että henkilöiden vapaa liikkuvuus on olennaisen tärkeää lähentymisen ja yhdentymisen edistämiseksi Euroopan maiden kesken; |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee merkille vähimmäistulojärjestelmiä koskevien suositusten lisääntymisen (viidelle jäsenvaltiolle); kehottaa kuitenkin komissiota toteuttamaan puheenjohtaja Junckerin virkaanastujaispuheessaan esittämän lupauksen riittävistä tuloista kaikille eurooppalaisille perustamalla eurooppalaisen kehyksen vähimmäistulolle peruselinkustannusten kattamiseksi kunnioittaen samalla kansallisia käytäntöjä ja toissijaisuusperiaatetta, sillä suuret tuloerot ovat haitallisia sekä sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle että kestävälle talouskasvulle (kuten sekä Kansainvälinen valuuttarahasto IMF että OECD ovat hiljattain todenneet); |
| --- | --- |

35.

| 36. | on huolestunut tuloerojen lisääntymisestä, joka liittyy osittain tehottomiin työmarkkinauudistuksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan työpaikkojen laatua parantavia toimenpiteitä työmarkkinoiden segmentoitumisen torjumiseksi sekä toimenpiteitä vähimmäispalkkojen nostamiseksi kohtuulliselle tasolle ja vahvistamaan työehtosopimusneuvottelujen ja työntekijän asemaa palkanmuodostusjärjestelmissä palkkaerojen vähentämiseksi; muistuttaa, että viime vuosikymmeninä yritysjohto on ottanut yhä suuremman osuuden taloudellisista eduista samalla kun työntekijöiden palkat ovat pysyneet samoina tai laskeneet; katsoo, että liian suuret palkkaerot lisäävät eriarvoisuutta ja vahingoittavat yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on huolestunut siitä, että pitkäaikaistyöttömyys on edelleen suurta ja koskettaa EU:ssa 10,5:tä miljoonaa ihmistä, ja muistuttaa, että pitkäaikaistyöttömien integroiminen työmarkkinoille on ratkaisevaa, jotta voidaan taata sosiaaliturvajärjestelmien kestävyys sekä säilyttää näiden henkilöiden itseluottamus; pitää tämän vuoksi valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole toteuttaneet toimia pannakseen täytäntöön neuvoston suosituksen pitkäaikaistyöttömien integroimisesta työmarkkinoille; kehottaa komissiota jälleen tukemaan toimia osallistavien elinikäisten oppimismahdollisuuksien luomiseksi kaikenikäisille työntekijöille ja työnhakijoille sekä toteuttamaan mahdollisimman pian toimenpiteitä EU:n rahoituksen saatavuuden parantamiseksi ja mahdollisuuksien mukaan lisävarojen käyttöön ottamiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että sosiaaliturva, myös eläkkeet sekä terveydenhuollon, lastenhoidon ja pitkäaikaishoidon kaltaiset palvelut, ovat edelleen keskeisessä asemassa tasapainoisen ja osallistavan kasvun aikaansaamisessa, työuran pidentämisessä, työpaikkojen luomisessa ja eriarvoisuuden poistamisessa; kehottaa tämän vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita edistämään politiikkaa, jolla taataan sosiaaliturvajärjestelmien riittävyys, asianmukaisuus, tehokkuus ja laatu koko ihmisen elinkaaren ajan, jotta taataan ihmisarvoinen elämä, torjutaan eriarvoisuutta ja lisätään osallistamista köyhyyden poistamiseksi erityisesti työmarkkinoilta syrjäytyneiden ja kaikkein haavoittuvimpien ryhmien osalta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | muistuttaa fyysisistä ja digitaalisista esteistä ja vaikeuksista, joita vammaiset henkilöt edelleen kohtaavat; toivoo, että komission käynnistämä vammaisaloite pannaan nopeasti täytäntöön ja että siinä keskitytään osallistamista ja esteettömyyttä edistäviin toimiin; |
| --- | --- |

39.

Sisämarkkinat

| 40. | pitää myönteisenä, että useissa maakohtaisissa suosituksissa tuetaan hyvin toimivia ja yhdentyneitä sisämarkkinoita, mukaan lukien rahoitus- ja investointimahdollisuudet, joilla tuetaan yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, ja helpotetaan työpaikkojen luomista, sähköinen hallinto, julkiset hankinnat ja vastavuoroinen tunnustaminen, tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen mukaan luettuina; painottaa, että täytäntöönpanon valvonta on ratkaisevan tärkeää, jotta näiden politiikanalojen vaikutukset tuntuvat; pitää näin ollen ratkaisevan tärkeänä, että komissio kiinnittää maakohtaisten suositusten yhteydessä mahdollisimman suurta huomiota sellaisten pitkän aikavälin uudistusten käyttöönottoon, joilla on merkittävä vaikutus etenkin sosiaalisiin investointeihin, työllisyyteen ja koulutukseen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että sisämarkkinat ovat EU:n talouden selkäranka, ja painottaa, että osallistavat sisämarkkinat, joiden hallintoa on tehostettu paremman sääntelyn ja kilpailukyvyn edistämiseksi, ovat keskeinen väline kasvun, yhteenkuuluvuuden, työllisyyden ja kilpailukyvyn parantamiseksi ja yritysten ja kuluttajien luottamuksen säilyttämiseksi; kehottaa komissiota näin ollen seuraamaan jäsenvaltioiden edistymistä ja korostaa, että on tärkeää sisällyttää sisämarkkinoiden pilari virallisesti talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon, jotta sisämarkkinoiden indikaattoreita voidaan seurata jatkuvasti niin, että jäsenvaltioiden edistymistä maakohtaisten suositusten täyttämisessä voidaan myös seurata ja arvioida järjestelmällisesti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on tyytyväinen, että komissio aikoo puuttua verokoordinoinnin puutteeseen EU:ssa ja erityisesti pk-yritysten kohtaamiin vaikeuksiin, jotka johtuvat toisistaan poikkeavien kansallisten alv-säännösten moninaisuudesta; kehottaa komissiota arvioimaan koordinoinnin lisäämisen mahdollisuutta ja erityisesti arvioimaan yhtenäisen arvonlisäveromallin mahdollisuutta digitaalisilla sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pitää erittäin valitettavana, että hyvin toimivien ja yhdentyneiden sisämarkkinoiden tiellä on edelleen jäljellä tai sinne on luotu esteitä; panee merkille, että useissa jäsenvaltioissa palveludirektiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantu täytäntöön vain osittain; kehottaa komissiota valvomaan tehokkaammin, miten jäsenvaltiot toteuttavat EU:n lainsäädännön noudattamiseksi antamiaan sitoumuksia; muistuttaa, että komissio on luvannut käynnistää tarvittaessa rikkomismenettelyjä varmistaakseen, että tavaroiden ja palveluiden sisämarkkinoita sekä digitaalista alaa koskeva lainsäädäntö pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | huomauttaa, että ammattipätevyyksien tunnustamista koskeva järjestelmä perustuu oikeusjärjestelmien vastavuoroisen luottamuksen periaatteisiin ja pätevyyksien laadun vastavuoroiseen tarkastamiseen; toteaa, että tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan panna paremmin täytäntöön ammattipätevyyden vastavuoroinen tunnustaminen; painottaa, että asianmukainen täytäntöönpanon valvonta ja sääntelyn parantaminen ovat olennaisia tekijöitä, kun otetaan huomioon sisämarkkinoiden pirstaleisuus, joka luo esteitä sekä elinkeinotoiminnalle että kuluttajien valinnanvapaudelle, ja että niiden olisi koskettava kaikkia liiketoiminnan aloja ja niitä olisi sovellettava sekä nykyiseen että tulevaan lainsäädäntöön; pitää myönteisenä säänneltyä pätevyyttä ja säänneltyjä ammatteja koskevaa kartoitustyötä, joka johtaa sellaisen interaktiivisen julkisen tietokannan luomiseen, josta voi olla apua jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien laadinnassa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää valitettavana, että maakohtaisista suosituksissa havaitaan edelleen julkisissa hankinnoissa ilmeneviä puutteita, kuten kilpailun ja avoimuuden puute, ja että 21 jäsenvaltiota ei ole saattanut lainsäädäntöpakettia täysin osaksi kansallista lainsäädäntöään, mikä on johtanut vääristymiin markkinoilla; kehottaa komissiota toimimaan ripeästi ja toteuttamaan tarvittavat rikkomismenettelyt varmistaakseen, että jäsenvaltiot täyttävät oikeudelliset velvoitteensa; kehottaa komissiota seuraamaan järjestelmällisesti, tehokkaasti ja avoimesti sitä, ettei hallinnollisilla menettelyillä luoda kohtuuttomia rasitteita yrityksille eikä estetä pk-yrityksiä osallistumasta julkisiin hankintoihin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tukee jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä nykyaikaistaa julkishallinnon palveluja etenkin sähköisen hallinnon avulla ja kehottaa edistämään kaikkia kansalaisia ja yrityksiä hyödyttävää rajat ylittävää yhteistyötä, hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista ja julkisten hallintojen yhteentoimivuutta; kehottaa samalla komissiota tehostamaan asianmukaisen varainkäytön seurantaa tapauksissa, joissa julkisten palvelujen digitalisointia rahoitetaan EU:n talousarviosta; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvoston, komission ja euroryhmän puheenjohtajille sekä EKP:n pääjohtajalle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0058.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0238.

(3)  EUVL C 165 E, 11.6.2013, s. 24.

(4)  EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1.

(5)  EUVL C 24, 22.1.2016, s. 2.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0358.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/190 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/190

---

P8_TA(2016)0417

Transrasvat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 transrasvoista (transrasvahapoista) (2016/2637(RSP))

(2018/C 215/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2015 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle transrasvojen esiintymisestä elintarvikkeissa ja unionin väestön kokonaisruokavaliossa (COM(2015)0619), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2015 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle transrasvojen esiintymisestä elintarvikkeissa ja unionin väestön kokonaisruokavaliossa (COM(2015)0619),

| — | ottaa huomioon yhteisen tutkimuskeskuksen transrasvahapoista laatiman raportin ”Trans fatty acids in Europe: where do we stand? A Synthesis of the evidence: 2003–2013”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen tutkimuskeskuksen transrasvahapoista laatiman raportin ”Trans fatty acids in Europe: where do we stand? A Synthesis of the evidence: 2003–2013”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2009 laaditun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) tieteellisen lausunnon, jossa annetaan ravinnon kautta saatavia transrasvahappoja koskevia suosituksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2009 laaditun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) tieteellisen lausunnon, jossa annetaan ravinnon kautta saatavia transrasvahappoja koskevia suosituksia,

| — | ottaa huomioon WHO:n julkaisut ”The effectiveness of policies for reducing dietary trans fat: a systematic review of the evidence” (2), ”Eliminating trans fats in Europe – A policy brief” (3) ja ”Effects of trans-fatty acid intake on blood lipids and lipoproteins: a systematic review and meta-regression analysis” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon WHO:n julkaisut ”The effectiveness of policies for reducing dietary trans fat: a systematic review of the evidence” (2), ”Eliminating trans fats in Europe – A policy brief” (3) ja ”Effects of trans-fatty acid intake on blood lipids and lipoproteins: a systematic review and meta-regression analysis” (4),

| — | ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset transrasvoista (O- 000105/2016 – B8-1801/2016 ja O-000106/2016 – B8-1802/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset transrasvoista (O- 000105/2016 – B8-1801/2016 ja O-000106/2016 – B8-1802/2016),

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että transrasvahapot ovat tietyntyyppisiä tyydyttymättömiä rasvoja; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että transrasvahapot ovat tietyntyyppisiä tyydyttymättömiä rasvoja;

| B. | toteaa, että vaikka transrasvahappoja on luontaisestimärehtijöistä saaduissa elintarvikkeissa, kuten maitotuotteissa ja lihassa sekä eräissä kasveissa ja kasviperäisissä tuotteissa (purjot, herneet, salaatit ja rapsiöljy), niitä on pääasiassa teollisesti tuotetuissa, osittain kovetetuissa kasviöljyissä (kasviöljyt, joita on muutettu lisäämällä vetyatomeja ja joita käytetään paistamiseen, leivontaan ja valmiselintarvikkeissa säilymisajan pidentämiseksi); |
| --- | --- |

B.

toteaa, että vaikka transrasvahappoja on luontaisestimärehtijöistä saaduissa elintarvikkeissa, kuten maitotuotteissa ja lihassa sekä eräissä kasveissa ja kasviperäisissä tuotteissa (purjot, herneet, salaatit ja rapsiöljy), niitä on pääasiassa teollisesti tuotetuissa, osittain kovetetuissa kasviöljyissä (kasviöljyt, joita on muutettu lisäämällä vetyatomeja ja joita käytetään paistamiseen, leivontaan ja valmiselintarvikkeissa säilymisajan pidentämiseksi);

| C. | toteaa, että tämän seurauksena transrasvahappoja saadaan enimmäkseen teollisuuden monissa juomissa ja elintarvikkeissa (sekä valmiiksi pakatut että pakkaamattomat elintarvikkeet, kuten irtomyynnissä olevat elintarvikkeet ja catering- ja ruokapalvelujen tarjoamat elintarvikkeet) käyttämistä teollisesti tuotetuista, osittain kovetetuista kasviöljyistä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että tämän seurauksena transrasvahappoja saadaan enimmäkseen teollisuuden monissa juomissa ja elintarvikkeissa (sekä valmiiksi pakatut että pakkaamattomat elintarvikkeet, kuten irtomyynnissä olevat elintarvikkeet ja catering- ja ruokapalvelujen tarjoamat elintarvikkeet) käyttämistä teollisesti tuotetuista, osittain kovetetuista kasviöljyistä;

| D. | ottaa huomioon, että EFSA totesi vuonna 2010, että märehtijöistä saaduilla transrasvahapoilla on samanlaisia vaikutuksia kuin teollisuustuotteista saaduilla transrasvahapoilla; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EFSA totesi vuonna 2010, että märehtijöistä saaduilla transrasvahapoilla on samanlaisia vaikutuksia kuin teollisuustuotteista saaduilla transrasvahapoilla;

| E. | toteaa, että märehtijöiden rasva sisältää 3–6 prosenttia transrasvahappoja; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että märehtijöiden rasva sisältää 3–6 prosenttia transrasvahappoja;

| F. | toteaa, että ihmisravinnossa märehtijöistä peräisin olevien luonnollisesti esiintyvien transrasvahappojen määrä on yleensä vähäinen, ja panee merkille, että WHO:n mukaan näistä luontaisista transrasvahapoista ei todennäköisesti ole terveydellistä haittaa nykyisissä tosielämän ruokavalioissa suhteellisen alhaisen saannin vuoksi; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että ihmisravinnossa märehtijöistä peräisin olevien luonnollisesti esiintyvien transrasvahappojen määrä on yleensä vähäinen, ja panee merkille, että WHO:n mukaan näistä luontaisista transrasvahapoista ei todennäköisesti ole terveydellistä haittaa nykyisissä tosielämän ruokavalioissa suhteellisen alhaisen saannin vuoksi;

| G. | toteaa, että tämä päätöslauselma koskee vain teollisesti tuotettuja rasvahappoja; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että tämä päätöslauselma koskee vain teollisesti tuotettuja rasvahappoja;

| H. | toteaa, että monet ravintolat ja pikaruokapaikat käyttävät transrasvoja elintarvikkeiden uppopaistamiseen, koska ne ovat halpoja ja niitä voidaan käyttää useita kertoja ammattikäyttöön tarkoitetuissa rasvakeittimissä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että monet ravintolat ja pikaruokapaikat käyttävät transrasvoja elintarvikkeiden uppopaistamiseen, koska ne ovat halpoja ja niitä voidaan käyttää useita kertoja ammattikäyttöön tarkoitetuissa rasvakeittimissä;

| I. | toteaa, että uusia transrasvahappoja lisätään tai niitä muodostuu joidenkin elintarvikkeiden valmistuksen (esimerkiksi keksien, kakkujen, suolaisten pikkupurtavien tai uppopaistamisen) aikana; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että uusia transrasvahappoja lisätään tai niitä muodostuu joidenkin elintarvikkeiden valmistuksen (esimerkiksi keksien, kakkujen, suolaisten pikkupurtavien tai uppopaistamisen) aikana;

| J. | toteaa, että teollisesti tuotettujen, osittain kovetettujen kasviöljyjen usein toistuva kuluttaminen on yhdistetty sydän- ja verisuonitautien (enemmän kuin mikään muu pitkäkestoinen tekijä), hedelmättömyyden, endometrioosin, sappikivien, Alzheimerin taudin, diabeteksen, lihavuuden ja joidenkin syöpien riskin kasvamiseen; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että teollisesti tuotettujen, osittain kovetettujen kasviöljyjen usein toistuva kuluttaminen on yhdistetty sydän- ja verisuonitautien (enemmän kuin mikään muu pitkäkestoinen tekijä), hedelmättömyyden, endometrioosin, sappikivien, Alzheimerin taudin, diabeteksen, lihavuuden ja joidenkin syöpien riskin kasvamiseen;

| K. | katsoo, että EU:n viranomaisten olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimet lihavuuden syiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että EU:n viranomaisten olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimet lihavuuden syiden torjumiseksi;

| L. | toteaa, että runsas transrasvahappojen saanti lisää sepelvaltimotaudin kehittymisen riskiä (enemmän kuin mikään muu ravintoaine kaloria kohti) – taudin, joka varovaisten arvioiden mukaan aiheuttaa EU:ssa vuosittain noin 660 000 kuolemantapausta, mikä on noin 14 prosenttia kokonaiskuolleisuudesta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että runsas transrasvahappojen saanti lisää sepelvaltimotaudin kehittymisen riskiä (enemmän kuin mikään muu ravintoaine kaloria kohti) – taudin, joka varovaisten arvioiden mukaan aiheuttaa EU:ssa vuosittain noin 660 000 kuolemantapausta, mikä on noin 14 prosenttia kokonaiskuolleisuudesta;

| M. | toteaa, että EFSA suosittelee, että transrasvahappojen saannin olisi oltava mahdollisimman vähäistä ravitsemuksellisesti asianmukaisessa ruokavaliossa (5); |
| --- | --- |

M.

toteaa, että EFSA suosittelee, että transrasvahappojen saannin olisi oltava mahdollisimman vähäistä ravitsemuksellisesti asianmukaisessa ruokavaliossa (5);

| N. | toteaa, että WHO suosittelee erityisesti, että päivittäisestä energiasta transrasvahappoina olisi saatava vähemmän kuin yksi prosentti (6); |
| --- | --- |

N.

toteaa, että WHO suosittelee erityisesti, että päivittäisestä energiasta transrasvahappoina olisi saatava vähemmän kuin yksi prosentti (6);

| O. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen elintarvike- ja lääkevirasto (FDA) totesi kesäkuussa 2015, että osittain kovetettuja öljyjä ei pidetä yleisesti turvallisina ihmisravinnossa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen elintarvike- ja lääkevirasto (FDA) totesi kesäkuussa 2015, että osittain kovetettuja öljyjä ei pidetä yleisesti turvallisina ihmisravinnossa;

| P. | ottaa huomioon, että EU:n laajuisten tietojen rajallisesta saatavuudesta huolimatta äskettäin tehdyssä tutkimuksessa, johon on koottu tietoja yhdeksästä EU-maasta, todetaan, että keskimääräinen päivittäinen transrasvahappojen saanti on alle prosentin päivittäisestä energian saannista mutta näiden jäsenvaltioiden tietyissä väestöryhmissä saanti on suurempi (7); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:n laajuisten tietojen rajallisesta saatavuudesta huolimatta äskettäin tehdyssä tutkimuksessa, johon on koottu tietoja yhdeksästä EU-maasta, todetaan, että keskimääräinen päivittäinen transrasvahappojen saanti on alle prosentin päivittäisestä energian saannista mutta näiden jäsenvaltioiden tietyissä väestöryhmissä saanti on suurempi (7);

| Q. | toteaa, että uusimpien julkisesti käytettävissä olevien tietojen analyysi vahvistaa, että tiettyjen elintarvikkeiden transrasvahappojen ilmoitetusta vähenemisestä huolimatta EU:ssa on joillakin elintarvikemarkkinoilla edelleen erinäisiä elintarvikkeita, joiden transrasvahappojen pitoisuudet ovat suuria, toisin sanoen yli 2 grammaa transrasvahappoja sadassa grammassa rasvaa (esimerkiksi keksit tai popcorn, joissa transrasvahappojen osuus on 40–50 g/100 g rasvaa, sekä muut kuin valmiiksi pakatut elintarvikkeet kuten leipomotuotteet); |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että uusimpien julkisesti käytettävissä olevien tietojen analyysi vahvistaa, että tiettyjen elintarvikkeiden transrasvahappojen ilmoitetusta vähenemisestä huolimatta EU:ssa on joillakin elintarvikemarkkinoilla edelleen erinäisiä elintarvikkeita, joiden transrasvahappojen pitoisuudet ovat suuria, toisin sanoen yli 2 grammaa transrasvahappoja sadassa grammassa rasvaa (esimerkiksi keksit tai popcorn, joissa transrasvahappojen osuus on 40–50 g/100 g rasvaa, sekä muut kuin valmiiksi pakatut elintarvikkeet kuten leipomotuotteet);

| R. | toteaa kansainvälisten tutkimusten osoittavan, että elintarvikkeiden sisältämien transrasvahappojen rajoittamiseen pyrkivillä toimilla vähennetään transrasvahappojen määrää ilman, että kokonaisrasvapitoisuus kasvaa; katsoo, että tällaiset toimet ovat toteutettavissa ja mahdollisia ja niillä on todennäköisesti myönteinen vaikutus kansanterveyteen; |
| --- | --- |

R.

toteaa kansainvälisten tutkimusten osoittavan, että elintarvikkeiden sisältämien transrasvahappojen rajoittamiseen pyrkivillä toimilla vähennetään transrasvahappojen määrää ilman, että kokonaisrasvapitoisuus kasvaa; katsoo, että tällaiset toimet ovat toteutettavissa ja mahdollisia ja niillä on todennäköisesti myönteinen vaikutus kansanterveyteen;

| S. | toteaa, että se, että valitettavasti vain kolmasosa kuluttajista EU:ssa on tietoisia transrasvahapoista, osoittaa, että pakkausten merkintöjä koskevat toimet eivät ole olleet tehokkaita ja että on toteutettava toimia tietämyksen lisäämiseksi kouluissa ja tiedotuskampanjoiden avulla; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että se, että valitettavasti vain kolmasosa kuluttajista EU:ssa on tietoisia transrasvahapoista, osoittaa, että pakkausten merkintöjä koskevat toimet eivät ole olleet tehokkaita ja että on toteutettava toimia tietämyksen lisäämiseksi kouluissa ja tiedotuskampanjoiden avulla;

| T. | toteaa, että EU:n lainsäädännössä ei säännellä elintarvikkeiden transrasvahappopitoisuutta eikä edellytetä sen merkitsemistä; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että EU:n lainsäädännössä ei säännellä elintarvikkeiden transrasvahappopitoisuutta eikä edellytetä sen merkitsemistä;

| U. | toteaa, että Itävalta, Tanska, Latvia ja Unkari ovat ottaneet käyttöön elintarvikkeiden transrasvahappopitoisuutta rajoittavaa lainsäädäntöä, kun taas useimmat muut jäsenvaltiot ovat valinneet sellaisia vapaaehtoisia toimenpiteitä kuin itsesääntely, ruokavaliosuositukset tai erityisten perinteisten tuotteiden koostumusta koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että Itävalta, Tanska, Latvia ja Unkari ovat ottaneet käyttöön elintarvikkeiden transrasvahappopitoisuutta rajoittavaa lainsäädäntöä, kun taas useimmat muut jäsenvaltiot ovat valinneet sellaisia vapaaehtoisia toimenpiteitä kuin itsesääntely, ruokavaliosuositukset tai erityisten perinteisten tuotteiden koostumusta koskevat vaatimukset;

| V. | toteaa, että on olemassa näyttöä siitä, että Tanskan käyttöön ottamat teollisuuden transrasvahappoja koskevat laissa säädetyt rajoitukset, joiden mukaisesti vuonna 2003 määrättiin kansallinen 2 prosentin raja öljyjen ja rasvojen transrasvoille, ovat olleet onnistuneita ja vähentäneet merkittävästi sydän- ja verisuonitautien aiheuttamia kuolemantapauksia (8); |
| --- | --- |

V.

toteaa, että on olemassa näyttöä siitä, että Tanskan käyttöön ottamat teollisuuden transrasvahappoja koskevat laissa säädetyt rajoitukset, joiden mukaisesti vuonna 2003 määrättiin kansallinen 2 prosentin raja öljyjen ja rasvojen transrasvoille, ovat olleet onnistuneita ja vähentäneet merkittävästi sydän- ja verisuonitautien aiheuttamia kuolemantapauksia (8);

| W. | toteaa, että valmiiksi pakattujen elintarvikkeiden ainesosaluettelon tarkistaminen osittain kovetettujen öljyjen osalta on kuluttajille ainoa tapa pystyä tunnistamaan tuotteet, jotka voivat sisältää transrasvahappoja; katsoo, että EU:n nykyisten sääntöjen puitteissa kuluttajille saattaa aiheuttaa hämmennystä osittain kovetettujen öljyjen (jotka sisältävät transrasvahappoja muiden rasvahappojen lisäksi) ja täysin kovetettujen öljyjen (jotka sisältävät ainoastaan tyydyttyneitä rasvahappoja eivätkä transrasvahappoja) välinen ero, koska asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 edellytetään, että nämä tiedot ilmoitetaan valmiiksi pakattujen elintarvikkeiden ainesosaluettelossa; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että valmiiksi pakattujen elintarvikkeiden ainesosaluettelon tarkistaminen osittain kovetettujen öljyjen osalta on kuluttajille ainoa tapa pystyä tunnistamaan tuotteet, jotka voivat sisältää transrasvahappoja; katsoo, että EU:n nykyisten sääntöjen puitteissa kuluttajille saattaa aiheuttaa hämmennystä osittain kovetettujen öljyjen (jotka sisältävät transrasvahappoja muiden rasvahappojen lisäksi) ja täysin kovetettujen öljyjen (jotka sisältävät ainoastaan tyydyttyneitä rasvahappoja eivätkä transrasvahappoja) välinen ero, koska asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 edellytetään, että nämä tiedot ilmoitetaan valmiiksi pakattujen elintarvikkeiden ainesosaluettelossa;

| X. | toteaa, että viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että korkeammassa sosioekonomisessa asemassa olevilla henkilöillä on terveellisempi ruokavalio kuin alemmassa sosioekonomisessa asemassa olevilla henkilöillä ja että tämä ero on kasvanut yhteiskunnallinen eriarvoisuuden lisääntyessä; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että korkeammassa sosioekonomisessa asemassa olevilla henkilöillä on terveellisempi ruokavalio kuin alemmassa sosioekonomisessa asemassa olevilla henkilöillä ja että tämä ero on kasvanut yhteiskunnallinen eriarvoisuuden lisääntyessä;

| Y. | toteaa, että transrasvahappoja käytetään yleensä halvemmissa elintarvikkeissa, ja koska henkilöt, joiden tulotaso on alhaisempi, kuluttavat enemmän halpoja elintarvikkeita, joissa on enemmän transrasvahappoja, terveyteen liittyvän epätasa-arvon mahdollisuus kasvaa; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että transrasvahappoja käytetään yleensä halvemmissa elintarvikkeissa, ja koska henkilöt, joiden tulotaso on alhaisempi, kuluttavat enemmän halpoja elintarvikkeita, joissa on enemmän transrasvahappoja, terveyteen liittyvän epätasa-arvon mahdollisuus kasvaa;

| Z. | katsoo, että olisi tehtävä asianmukaisia EU:n tason päätöksiä, jotta teollisten transrasvahappojen kulutusta voidaan vähentää; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että olisi tehtävä asianmukaisia EU:n tason päätöksiä, jotta teollisten transrasvahappojen kulutusta voidaan vähentää;

| AA. | toteaa, että terveysjärjestöt, kuluttajaryhmät, terveydenhuollon ammattilaisten yhdistykset ja elintarvikeyritykset ovat pyytäneet (9) komissiota laatimaan lainsäädäntöehdotuksen, jolla rajoitetaan teollisten transrasvahappojen määrä elintarvikkeissa samalle tasolle, jonka Tanskan viranomaiset ovat asettaneet (2 grammaa transrasvahappoja 100 grammassa rasvaa); |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että terveysjärjestöt, kuluttajaryhmät, terveydenhuollon ammattilaisten yhdistykset ja elintarvikeyritykset ovat pyytäneet (9) komissiota laatimaan lainsäädäntöehdotuksen, jolla rajoitetaan teollisten transrasvahappojen määrä elintarvikkeissa samalle tasolle, jonka Tanskan viranomaiset ovat asettaneet (2 grammaa transrasvahappoja 100 grammassa rasvaa);

| 1. | palauttaa mieliin, että parlamentti pitää transrasvahappoja koskevaa kysymystä keskeisen tärkeänä, ja on edelleen huolestunut riskeistä, joita transrasvahapot aiheuttavat ihmisten terveydelle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa, että Yhdysvallat on jo ilmoittanut, että elintarvikevalmistajien on luovuttava osittain kovetettujen öljyjen käytöstä sen markkinoilla myytävissä tuotteissa vuoden 2018 puolivälistä alkaen vuonna 2015 tehdyn johtopäätöksen valossa, jonka mukaan transrasvoja ei yleisesti pidetä turvallisina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa olevan näyttöä siitä, että transrasvahappojen raja-arvoilla voidaan saada aikaan nopeita ja merkittäviä terveyshyötyjä; korostaa tässä yhteydessä menestyksekkäitä kokemuksia Tanskassa, jossa määrättiin kansallinen 2 prosentin raja öljyjen ja rasvojen transrasvahapoille vuonna 2003; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että suurimmalta osalta EU:n väestöstä – erityisesti heikoimmassa asemassa olevilta ihmisiltä – puuttuu tietämystä transrasvahapoista ja niiden kuluttamisen terveysvaikutuksista, mikä voi estää kuluttajia tekemästä tietoisia valintoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on huolestunut siitä, että muita heikommassa asemassa olevat ryhmät, mukaan lukien vähemmän koulutetut ja alemmassa sosioekonomisessa asemassa olevat kansalaiset, sekä lapset ovat taipuvaisempia kuluttamaan elintarvikkeita, joiden transrasvahappopitoisuus on suuri; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että kaikilla olemassa olevilla transrasvahappojen vähentämistä koskevilla strategioilla näyttää olevan yhteys elintarvikkeiden transrasvahappotasojen huomattavaan vähentämiseen, ja pitää valitettavana transrasvahappoja koskevan yhdenmukaisen lähestymistavan puutetta EU:ssa; korostaa, että jäsenvaltioiden yksittäiset toimet luovat sääntelyn tilkkutäkin, jolla on mahdollisesti erilaisia terveysvaikutuksia eri jäsenvaltioissa ja joka lisäksi haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja innovointia elintarviketeollisuudessa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että toimia ei saisi sen vuoksi jättää pelkästään kansalliselle tasolle ja että EU:n toimet ovat välttämättömiä, jos transrasvahappojen keskimääräistä saantia halutaan vähentää merkittävästi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että WHO:n mukaan (10) transrasvojen merkintätoimet ovat todennäköisesti täytäntöönpanoltaan kaikkein kallein toimenpide, kun taas transrasvojen kiellon taloudelliset vaikutukset ovat olleet minimaaliset maissa, jotka ovat toteuttaneet niitä koskevia kieltoja, koska täytäntöönpano- ja valvontakustannukset ovat vähäiset; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että transrasvahappojen kielteisiä terveysvaikutuksia koskevan tiedon puute kuluttajien keskuudessa tekee pakollisesta transrasvahappojen merkinnästä pakollisiin rajoituksiin verrattuna tärkeän mutta riittämättömän välineen pyrittäessä vähentämään transrasvahappojen saantia unionin kansalaisten keskuudessa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | huomauttaa lisäksi tässä yhteydessä, että transrasvahappojen merkintä koskee vain tiettyjä elintarvikkeita mutta eivät esimerkiksi pakkaamattomia elintarvikkeita eikä ravintolaruokaa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota asettamaan mahdollisimman nopeasti EU:n lainsäädännöllä raja-arvon teollisille transrasvahapoille kaikissa elintarvikkeissa (sekä ainesosissa että lopputuotteessa), jotta voidaan vähentää niiden saantia kaikkien väestöryhmien keskuudessa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pyytää tekemään tällaisen ehdotuksen kahden vuoden kuluessa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyytää, että tähän ehdotukseen liitetään vaikutustenarviointi, joka koskee teollisen koostumuksen muuttamisen kustannuksia, joita pakollinen raja-arvo aiheuttaisi, ja sitä, siirtyvätkö nämä kustannukset mahdollisesti kuluttajien maksettavaksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee tässä yhteydessä merkille komission ilmoituksen, että se tekee perusteellisen vaikutustenarvioinnin raja-arvon eri vaihtoehtojen kustannusten ja hyötyjen arvioimiseksi, ja pyytää komissiota ottamaan erityisesti huomioon vaikutukset pk-yrityksiin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa elintarviketeollisuutta asettamaan etusijalle terveys- ja ympäristövaatimusten mukaiset vaihtoehdot, kuten parannettujen öljyjen käytön, uudet menetelmät rasvojen muuntamiseksi tai transrasvahappojen korvaajien yhdistelmät (kuidut, selluloosa, tärkkelys, proteiinisekoitukset jne.); |
| --- | --- |

15.

| 16. | pyytää lisäksi komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ravitsemustiedon parantamiseksi sekä sen edistämiseksi ja mahdollistamiseksi, että kuluttajat voivat tehdä terveellisempiä elintarvikevalintoja, ja toimimaan yhdessä alan teollisuuden kanssa, jotta se muuttaisi tuotteidensa koostumusta terveellisemmäksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18.

(2)  Bulletin of the World Health Organization 2013; 91:262–269H.

(3)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0010/288442/Eliminating-trans-fats-in-Europe-A-policy-brief.pdf?ua=1

(4)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/246109/1/9789241510608-eng.pdf

(5)  EFSA Journal 2010; 8(3):1461.

(6)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/42665/1/WHO_TRS_916.pdf?ua=1, s. 89, WHO/FAO technical report series 916.

(7)  Mouratidou ym. ”Trans Fatty acids in Europe: where do we stand?”, JRC Science and Policy Reports 2014; doi:10.2788/1070.

(8)  Brandon J. ym. ”Denmark’s policy on artificial trans fat and cardiovascular disease”, Am J Prev Med 2015.

(9)  http://www.beuc.eu/publications/open_letter_industrially_produced_tfas_freeeu.pdf

(10)  Eliminating trans fats in Europe: A policy brief, s. 6.

---

Torstai 27. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/194 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/194

---

P8_TA(2016)0422

Pohjois-Irakin/Mosulin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 Pohjois-Irakin/Mosulin tilanteesta (2016/2956(RSP))

(2018/C 215/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 27. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Irakin tilanteesta (1), 18. syyskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Irakin ja Syyrian tilanteesta sekä Isisin hyökkäyksestä ja vähemmistöjen vainoamisesta (2), 12. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman erityisesti IS-järjestöön liittyvästä humanitaarisesta kriisistä Irakissa ja Syyriassa (3), 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman Isisin/Da'eshin viime aikoina Lähi-idässä erityisesti assyrialaisiin kohdistamista hyökkäyksistä ja kaappauksista (4) ja 4. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman niin kutsutun Isisin/Da'eshin järjestelmällisesti toteuttamasta uskonnollisten vähemmistöjen joukkomurhasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Irakin tilanteesta (1), 18. syyskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Irakin ja Syyrian tilanteesta sekä Isisin hyökkäyksestä ja vähemmistöjen vainoamisesta (2), 12. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman erityisesti IS-järjestöön liittyvästä humanitaarisesta kriisistä Irakissa ja Syyriassa (3), 12. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman Isisin/Da'eshin viime aikoina Lähi-idässä erityisesti assyrialaisiin kohdistamista hyökkäyksistä ja kaappauksista (4) ja 4. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman niin kutsutun Isisin/Da'eshin järjestelmällisesti toteuttamasta uskonnollisten vähemmistöjen joukkomurhasta (5),

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta 2016 Syyriaa ja Irakia sekä Isisin/Da'eshin muodostamaa uhkaa koskevasta EU:n alueellisesta strategiasta, 14. joulukuuta 2015 Irakista, 16. maaliskuuta 2015 Syyriaa ja Irakia sekä Isisin/Da'eshin muodostamaa uhkaa koskevasta EU:n alueellisesta strategiasta, 20. lokakuuta 2014 Isisin/Da'eshin aiheuttamasta kriisistä Syyriassa ja Irakissa, 30. elokuuta 2014 Irakista ja Syyriasta, 14. huhtikuuta 2014 ja 12. lokakuuta 2015 Syyriasta ja 15. elokuuta 2014 Irakista annetut neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2016 Syyriaa ja Irakia sekä Isisin/Da'eshin muodostamaa uhkaa koskevasta EU:n alueellisesta strategiasta, 14. joulukuuta 2015 Irakista, 16. maaliskuuta 2015 Syyriaa ja Irakia sekä Isisin/Da'eshin muodostamaa uhkaa koskevasta EU:n alueellisesta strategiasta, 20. lokakuuta 2014 Isisin/Da'eshin aiheuttamasta kriisistä Syyriassa ja Irakissa, 30. elokuuta 2014 Irakista ja Syyriasta, 14. huhtikuuta 2014 ja 12. lokakuuta 2015 Syyriasta ja 15. elokuuta 2014 Irakista annetut neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan (jäljempänä varapuheenjohtaja / korkea edustaja) julkilausumat Irakista ja Syyriasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan (jäljempänä varapuheenjohtaja / korkea edustaja) julkilausumat Irakista ja Syyriasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa 27. tammikuuta 2016 hyväksytyn päätöslauselman 2091 (2016) Syyrian ja Irakin vierastaistelijoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa 27. tammikuuta 2016 hyväksytyn päätöslauselman 2091 (2016) Syyrian ja Irakin vierastaistelijoista,

| — | ottaa huomioon Mosulin vakauttamista käsitelleen 20. lokakuuta 2016 Pariisissa pidetyn 22 valtion, YK:n, EU:n ja Arabiliiton ministeritason kokouksen, jossa puhetta johtivat yhdessä Ranska ja Irak ja jonka tavoitteena oli laatia siviilien suojelemista, avun jakamista ja Isisin/Da'eshin käsistä juuri vapautettujen alueiden hallintoa koskeva suunnitelma, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mosulin vakauttamista käsitelleen 20. lokakuuta 2016 Pariisissa pidetyn 22 valtion, YK:n, EU:n ja Arabiliiton ministeritason kokouksen, jossa puhetta johtivat yhdessä Ranska ja Irak ja jonka tavoitteena oli laatia siviilien suojelemista, avun jakamista ja Isisin/Da'eshin käsistä juuri vapautettujen alueiden hallintoa koskeva suunnitelma,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön vuodelta 1998 ja sen määräykset toimivallasta kansanmurhan, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten, sotarikosten ja hyökkäysrikosten yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön vuodelta 1998 ja sen määräykset toimivallasta kansanmurhan, ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten, sotarikosten ja hyökkäysrikosten yhteydessä,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Irakin armeija on käynnistänyt maailmanlaajuisen Isisin/Da'eshin vastaisen liittoutuman sekä Kurdistanin aluehallituksen ja puolisotilaallisten PMF-joukkojen tuella operaation Irakin toiseksi suurimman kaupungin Mosulin ja monien Mosulin käytävässä sijaitsevien kaupunkien ja kylien vapauttamiseksi Isisiltä/Da'eshilta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Irakin armeija on käynnistänyt maailmanlaajuisen Isisin/Da'eshin vastaisen liittoutuman sekä Kurdistanin aluehallituksen ja puolisotilaallisten PMF-joukkojen tuella operaation Irakin toiseksi suurimman kaupungin Mosulin ja monien Mosulin käytävässä sijaitsevien kaupunkien ja kylien vapauttamiseksi Isisiltä/Da'eshilta;

| B. | toteaa, että Isis/Da'esh on asettanut Mosuliin äärimmäisen ankaran hallinnon; ottaa huomioon, että pakenemaan onnistuneet kaupungin asukkaat ovat kertoneet äskettäin ihmisten näkevän nälkää ja odottavan malttamattomasti vapautusta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Isis/Da'esh on asettanut Mosuliin äärimmäisen ankaran hallinnon; ottaa huomioon, että pakenemaan onnistuneet kaupungin asukkaat ovat kertoneet äskettäin ihmisten näkevän nälkää ja odottavan malttamattomasti vapautusta;

| C. | ottaa huomioon, että Niniven tasanko, Tal Afar ja Sindžar sekä koko laajempi alue ovat olleet kristittyjen (kaldealaiset/syyrialaiset/assyrialaiset), jesidien, sunni- ja šiia-arabien, kurdien, šabakien, turkmeenien, kaka’i-vähemmistön, sabianisti-mandeanistien ja muiden kotiseutuja, ja he ovat eläneet siellä vuosisatoja yleisen moniarvoisuuden, vakauden ja yhteisöjen välisen yhteistyön hengessä huolimatta äärimmäisen väkivallan ja vainon jaksoista aina tämän vuosisadan alkuun asti ja siihen saakka, kun Isis/Da'esh miehitti suuren osan alueesta vuonna 2014; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Niniven tasanko, Tal Afar ja Sindžar sekä koko laajempi alue ovat olleet kristittyjen (kaldealaiset/syyrialaiset/assyrialaiset), jesidien, sunni- ja šiia-arabien, kurdien, šabakien, turkmeenien, kaka’i-vähemmistön, sabianisti-mandeanistien ja muiden kotiseutuja, ja he ovat eläneet siellä vuosisatoja yleisen moniarvoisuuden, vakauden ja yhteisöjen välisen yhteistyön hengessä huolimatta äärimmäisen väkivallan ja vainon jaksoista aina tämän vuosisadan alkuun asti ja siihen saakka, kun Isis/Da'esh miehitti suuren osan alueesta vuonna 2014;

| D. | toteaa, että Mosul on ollut pitkään monietninen kaupunki, jossa sunniarabien enemmistö on elänyt rinnakkain kaldealaisten/syyrialaisten/assyrialaisten, kurdien, jesidien, šabakkien, kakaiden ja turkmeenien (šiiojen ja sunnien) kanssa; toteaa, että myös kaupunkia ympäröivät alueet ovat perinteisesti olleet etnisesti ja uskonnollisesti monimuotoisia, kun kristityt ovat keskittyneet Niniven tasangolle, jesidit Sindžar-vuorten ympärille ja muslimiturkmeenit Tal Afariin; ottaa huomioon, että Irakin kristittyjen määrä oli yli 1,5 miljoonaa vuonna 2003 mutta on nyt supistunut alle 200 000–350 000:een, ja monet heistä elävät köyhyydessä; ottaa huomioon, että kristittyjen ja muiden vähemmistöjen läsnäololla Irakissa on perinteisesti ollut suuri sosiaalinen merkitys, että nämä vähemmistöt ovat vaikuttaneet merkittävästi poliittiseen vakauteen ja että niiden katoaminen alueelta horjuttaa tilannetta entisestään; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Mosul on ollut pitkään monietninen kaupunki, jossa sunniarabien enemmistö on elänyt rinnakkain kaldealaisten/syyrialaisten/assyrialaisten, kurdien, jesidien, šabakkien, kakaiden ja turkmeenien (šiiojen ja sunnien) kanssa; toteaa, että myös kaupunkia ympäröivät alueet ovat perinteisesti olleet etnisesti ja uskonnollisesti monimuotoisia, kun kristityt ovat keskittyneet Niniven tasangolle, jesidit Sindžar-vuorten ympärille ja muslimiturkmeenit Tal Afariin; ottaa huomioon, että Irakin kristittyjen määrä oli yli 1,5 miljoonaa vuonna 2003 mutta on nyt supistunut alle 200 000–350 000:een, ja monet heistä elävät köyhyydessä; ottaa huomioon, että kristittyjen ja muiden vähemmistöjen läsnäololla Irakissa on perinteisesti ollut suuri sosiaalinen merkitys, että nämä vähemmistöt ovat vaikuttaneet merkittävästi poliittiseen vakauteen ja että niiden katoaminen alueelta horjuttaa tilannetta entisestään;

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamenttia, joka totesi 4. helmikuuta 2016 Isisin/Da'eshin suorittavan kristittyjen ja jesidien ja muiden uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen vastaista kansanmurhaa, ovat tukeneet Euroopan neuvosto, Yhdysvaltain ulkoministeriö ja kongressi, Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti, Australian parlamentti sekä muut kansakunnat ja instituutiot ja että ne ovat yhdessä Euroopan parlamentin kanssa todenneet, että Isisin/Da'eshin julmuudet Irakin uskonnollisia ja etnisiä vähemmistöjä vastaan käsittävät sotarikoksia, rikoksia ihmisyyttä vastaan ja kansanmurhan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamenttia, joka totesi 4. helmikuuta 2016 Isisin/Da'eshin suorittavan kristittyjen ja jesidien ja muiden uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen vastaista kansanmurhaa, ovat tukeneet Euroopan neuvosto, Yhdysvaltain ulkoministeriö ja kongressi, Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti, Australian parlamentti sekä muut kansakunnat ja instituutiot ja että ne ovat yhdessä Euroopan parlamentin kanssa todenneet, että Isisin/Da'eshin julmuudet Irakin uskonnollisia ja etnisiä vähemmistöjä vastaan käsittävät sotarikoksia, rikoksia ihmisyyttä vastaan ja kansanmurhan;

| F. | panee merkille, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston (UNHCR) mukaan vuodesta 2014 noin 3,3 miljoonaa irakilaista on joutunut siirtymään pois kotiseuduiltaan sodan seurauksena ja että yli 1,5 miljoonaa ihmistä on välittömässä vaarassa joutua siirtymään suorana seurauksena alueen palauttamisoperaatiosta; |
| --- | --- |

F.

panee merkille, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston (UNHCR) mukaan vuodesta 2014 noin 3,3 miljoonaa irakilaista on joutunut siirtymään pois kotiseuduiltaan sodan seurauksena ja että yli 1,5 miljoonaa ihmistä on välittömässä vaarassa joutua siirtymään suorana seurauksena alueen palauttamisoperaatiosta;

| G. | panee merkille, että UNHCR on avannut viisi leiriä ja se on valmiina antamaan suojan 45 000:lle Mosulista ja lähialueilta pakenevalle ihmiselle; panee merkille, että organisaatio suunnittelee leirien lukumäärän kasvattamista 11:een lähiviikkoina, jolloin ne pystyisivät ottamaan vastaan 120 000 henkeä; toteaa tämän edellyttävän, että tähän tarkoitukseen voidaan varata maata turvallisilta alueilta kaukana rintamista; panee merkille, että UNHCR:n budjetti Mosulissa toteutettaviin toimiin on tällä hetkellä rahoitettu vain hieman yli 38-prosenttisesti; toteaa, että rahoitusta tarvitaan paitsi alkuvalmisteluihin, myös käsiteltäessä väestön laajaa siirtymistä, joka voi kestää koko talven; |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että UNHCR on avannut viisi leiriä ja se on valmiina antamaan suojan 45 000:lle Mosulista ja lähialueilta pakenevalle ihmiselle; panee merkille, että organisaatio suunnittelee leirien lukumäärän kasvattamista 11:een lähiviikkoina, jolloin ne pystyisivät ottamaan vastaan 120 000 henkeä; toteaa tämän edellyttävän, että tähän tarkoitukseen voidaan varata maata turvallisilta alueilta kaukana rintamista; panee merkille, että UNHCR:n budjetti Mosulissa toteutettaviin toimiin on tällä hetkellä rahoitettu vain hieman yli 38-prosenttisesti; toteaa, että rahoitusta tarvitaan paitsi alkuvalmisteluihin, myös käsiteltäessä väestön laajaa siirtymistä, joka voi kestää koko talven;

| H. | katsoo, että on varmistettava tarvittavat turvalliset olosuhteet, jotta kaikki, jotka ovat joutuneet lähtemään kotiseudultaan tai jotka on siirretty kotoaan väkisin, voivat mahdollisimman pian käyttää oikeuttaan palata kotiseuduilleen; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että on varmistettava tarvittavat turvalliset olosuhteet, jotta kaikki, jotka ovat joutuneet lähtemään kotiseudultaan tai jotka on siirretty kotoaan väkisin, voivat mahdollisimman pian käyttää oikeuttaan palata kotiseuduilleen;

| I. | ottaa huomioon, että EU:n ja Irakin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen mukainen yhteistyöneuvosto kokoontui toisen kerran Brysselissä 18. lokakuuta 2016 keskustelemaan Irakin välittömistä humanitaarisista ja vakauttamishaasteista; panee merkille, että EU on tähän mennessä antanut Irakiin humanitaarista apua 134 miljoonaa euroa, mistä 50 miljoonaa euroa on annettu Mosuliin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n ja Irakin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen mukainen yhteistyöneuvosto kokoontui toisen kerran Brysselissä 18. lokakuuta 2016 keskustelemaan Irakin välittömistä humanitaarisista ja vakauttamishaasteista; panee merkille, että EU on tähän mennessä antanut Irakiin humanitaarista apua 134 miljoonaa euroa, mistä 50 miljoonaa euroa on annettu Mosuliin;

| J. | pitää tärkeänä turvallisuuden varmistamista kaikille, myös kaldealaisille/syyrialaisille/assyrialaisille ja muille vaarassa oleville ryhmille Niniven tasangolla; |
| --- | --- |

J.

pitää tärkeänä turvallisuuden varmistamista kaikille, myös kaldealaisille/syyrialaisille/assyrialaisille ja muille vaarassa oleville ryhmille Niniven tasangolla;

| K. | ottaa huomioon, että Irakin perustuslain 2 pykälässä taataan kaikkien henkilöiden täydet uskonnolliset oikeudet uskonnon ja sen harjoittamisen vapauteen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Irakin perustuslain 2 pykälässä taataan kaikkien henkilöiden täydet uskonnolliset oikeudet uskonnon ja sen harjoittamisen vapauteen;

| L. | ottaa huomioon, että Irakin perustuslain 125 pykälässä taataan eri kansallisuuksien, kuten turkmeenien, kaldealaisten, assyrialaisten, ja kaikkien muiden ryhmien hallinnolliset, poliittiset, kulttuuriset ja koulutukselliset oikeudet; ottaa huomioon, että Irakin pääministeri Haider al-Abadi totesi, 15. huhtikuuta 2015, että ”jos emme hajauta hallintoa, maa hajoaa, eikä hajauttamisella mielestäni ole rajoja”; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Irakin perustuslain 125 pykälässä taataan eri kansallisuuksien, kuten turkmeenien, kaldealaisten, assyrialaisten, ja kaikkien muiden ryhmien hallinnolliset, poliittiset, kulttuuriset ja koulutukselliset oikeudet; ottaa huomioon, että Irakin pääministeri Haider al-Abadi totesi, 15. huhtikuuta 2015, että ”jos emme hajauta hallintoa, maa hajoaa, eikä hajauttamisella mielestäni ole rajoja”;

| M. | katsoo, että Niniven tasangon, Tal Afarin ja Sindžarin yhteisöjen mahdollisimman suuri autonomia ja turvallisuuden suojaaminen Irakin liittovaltion puitteissa merkitsisi kyseisen alueen alkuperäiskansojen perusihmisoikeuksien ja myös omistusoikeuden palauttamista ja säilyttämistä; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että Niniven tasangon, Tal Afarin ja Sindžarin yhteisöjen mahdollisimman suuri autonomia ja turvallisuuden suojaaminen Irakin liittovaltion puitteissa merkitsisi kyseisen alueen alkuperäiskansojen perusihmisoikeuksien ja myös omistusoikeuden palauttamista ja säilyttämistä;

| 1. | tukee vahvasti Irakin aloittamaa operaatiota Mosulin vapauttamiseksi Isisiltä/Da'eshilta; katsoo, että tämä operaatio on ratkaiseva osa käynnissä olevaa globaalia pyrkimystä saada pysyvä voitto Isisistä/Da'eshista; luottaa siihen, että Irak voittaa tämän taistelun yhteistä vihollista vastaan ja vapauttaa Mosulin ja maan muut osat Isisistä/Da'eshista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vahvistaa täyden tukensa Irakin itsenäisyydelle, alueelliselle koskemattomuudelle, itsemääräämisoikeudelle ja sen oikeudelle ryhtyä tarvittaviin toimiin näiden säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on huolissaan alueellisten toimijoiden välisistä viimeaikaisista jännitteistä; kehottaa kunnioittamaan täysin Irakin alueellista koskemattomuutta ja itsemääräämisoikeutta sekä pidättäytymään kaikista sotilaallisista toimista Irakissa ilman Irakin hallituksen suostumusta; korostaa, että on tärkeää edistää Irakin ja alueen maiden vuoropuhelua turvallisemman Lähi-idän rakentamiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että Irakin viranomaisten on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin siviilien suojelemiseksi hyökkäyksen aikana, muun muassa ohjaamalla ja valvomalla tehokkaasti puolisotilaallisia joukkoja ja toteuttamalla kaikkia käytettävissä olevia varotoimia siviiliuhrien ja ihmisoikeusrikkomusten välttämiseksi hyökkäyksen aikana; korostaa, että maajoukkojen on noudatettava kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja ihmisoikeuslainsäädäntöä operaatioidensa kuluessa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tukee Irakin tasavallan ja sen kansan tunnustusta sille, että Niniven tasangolle, Tal Afariin ja Sindžariin perustetaan poliittisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti elinkelpoiset ja kestävät provinssit tavalla, joka vastaa alkuperäiskansojen alueellisen autonomian laillista ilmentämistä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että Niniven tasangon, Tal Afarin ja Sindžarin siirtymään joutuneilla alkuperäiskansoilla, joista monet ovat siirtyneet Irakiin, on oikeus palata entisille kotiseuduilleen ja että tämän olisi oltava Irakin hallituksen poliittisena painopisteenä, jolla on unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kansainvälisen yhteisön tuki; korostaa, että näiden kansojen perustavat ihmisoikeudet ja omistusoikeus on palautettava täysin Irakin hallituksen ja kurdien paikallishallituksen tuella niin, että ohitetaan kaikki muiden tahojen mahdollisesti esittämät omistusoikeutta koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että Niniven tasangon, Tal Afarin ja Sindžarin alkuperäisyhteisöillä – kristityillä (kaldealaiset/syyrialaiset/assyrialaiset), jesideillä, turkmeeneilla ja muilla – on oikeus turvaan, turvallisuuteen ja alueelliseen autonomiaan Irakin tasavallan liittovaltiorakenteessa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee jyrkästi ISISin/Da'eshin Irakissa jatkuvasti harjoittaman väkivallan ja joukkoteloitukset; on erittäin huolissaan jatkuvista kertomuksista, joiden mukaan ISIS/Da'esh käyttää lapsia, ikääntyneitä, naisia sekä haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä kilpinä torjuakseen Pohjois-Irakissa käynnissä olevia sotilaallisia vapautusoperaatioita; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille YK:n humanitaarisen avun koordinaattorin muistutuksen siitä, että Mosuliin hyökkäämisestä mahdollisesti aiheutuvaa ennen näkemättömän laajaa humanitaarista hätätilannetta varten ei ole riittävästi varoja; pitää myönteisinä EU:n toimia Irakissa ja erityisesti aiempia humanitaarisia toimia ja improvisoitujen räjähteiden poistamista, joka on oleellisen tärkeää, jotta pakolaiset ja maan sisällä siirtymään joutuneet voisivat palata pian; kehottaa kuitenkin EU:ta ja sen jäsenvaltioita pikaisesti tehostamaan näitä toimia vapautettujen alueiden vakauttamiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Irakin hallitusta ja sen kansainvälisiä kumppaneita asettamaan etusijalle Irakin tasavallan kiistanalaisia sisäisiä rajoja koskevien kysymysten rauhanomaisen ratkaisemisen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa kaikkia konfliktin osapuolia kunnioittamaan kansainvälistä humanitaarista oikeutta vihamielisyyksien aikana ja niiden jälkeen sekä noudattamaan konfliktissa suhteellisuuden, erottelun ja ennalta varautumisen periaatteita; vaatii kaikkia konfliktin osapuolia avaamaan humanitaarisia käytäviä, jotta mahdollistetaan siviilien pakeneminen konfliktin tieltä ja autetaan heitä siinä sekä estetään siviilien jääminen vangeiksi Mosuliin ja heidän käyttämisensä Isis/Da'eshin ihmiskilpinä; vaatii myös mahdollistamaan turvan ja humanitaarisen avun sekä takaamaan siviilien avustamisen ja suojelemisen turvallisuusselvitysprosessin aikana kansallisten ja kansainvälisten normien mukaisesti etenkin sen varmistamiseksi, että perheitä ei eroteta tai lapsia aseteta vaaraan; vaatii myös perustamaan YK:n puolueettoman tarkkailujärjestelmän; kehottaa erityisesti ryhtymään kaikkiin varotoimiin sen varmistamiseksi, että lapsia ja heidän perheitään suojellaan pommituksilta, uhrien määrä minimoidaan ja siviili-infrastruktuuria ja varsinkin kouluja ja sairaaloita suojellaan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa kaikkia Isisiä/Da'eshia Irakin tasavallassa vastaan taistelevia kehittämään kestävän pitkän aikavälin osallistavan poliittisen yhteistyön ja vuoropuhelun, jotta voidaan luoda perusta radikaali- ja ääriliikkeistä vapaalle Irakille; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita, Isisin vastaista liittoutumaa, kansainvälistä yhteisöä ja kansainvälisiä toimijoita tekemään yhteistyötä Irakin tasavallan kansallisen hallituksen ja paikallisten hallitusten kanssa, jotta Niniven tasangolla, Tal Afarissa ja Sindžarissa voidaan saavuttaa kestävä turvallisuusratkaisu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa Euroopan unionia, Yhdistyneitä kansakuntia ja koko kansainvälistä yhteisöä tekemään yhteistyötä Irakin tasavallan kansallisen hallituksen ja alueellisten hallitusten kanssa valvottaessa kaikkien siirtymään joutuneiden irakilaisten sekä etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen uudelleenintegrointia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EUH:ta, jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä antamaan käytännöllistä ja diplomaattista tukea alueen kestävälle ja osallistavalle konfliktin jälkeiselle rakenteelle ja viittaa erityisesti mahdollisuuteen, että alueen alkuperäiskansat tekevät poliittisen aloitteen autonomisesta provinssista, johon kuuluvat Niniven tasanko, Sindžar ja Tal Afar; toteaa jälleen, että uskontoon perustuvat avustusjärjestöt on otettava mukaan koordinoituun humanitaariseen toimintaan erityisesti siirtymään joutuneiden etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen tueksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa unionia ja sen jäsenvaltioita sekä kansainvälistä yhteisöä antamaan teknistä tukea Irakin hallitukselle pantaessa täytäntöön päätös Niniven tasangon provinssin perustamisesta Irakin hallituksen 21. tammikuuta 2014 tekemän päätöksen mukaisesti ja kehottaa jatkamaan hajauttamista myös perustamalla provinssit Tal Afariin ja Sindžariin ja auttamalla uusia autonomisia provinssihallintoja saavuttamaan täyden potentiaalinsa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EUH:ta tarjoamaan apuaan Kurdistanin aluehallinnon ja Irakin hallituksen kanssa käytävissä vapauttamisen jälkeisissä neuvotteluissa, jotta voidaan varmistaa, että alueen etniset vähemmistöryhmät, erityisesti kristityt (kaldealaiset, syyrialaisortodoksit ja assyrialaiset), jesidit, turkmeenit, šabakit ja kaka’it saavat lailliset oikeutensa ja että ne otetaan mukaan uuteen hallinnon rakenteeseen, jotta voidaan estää uusien konfliktien syttyminen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa unionin jäsenvaltioita yhteistyössä Irakin hallituksen kanssa lisäämään paikalliset turvallisuusjoukot tukeen oikeutettujen joukkojen luetteloon; katsoo, että paikallisten turvallisuusjoukkojen olisi käsitettävä paikalliset joukot, jotka ovat sitoutuneet suojelemaan haavoittuvia etnisiä ja uskonnollisia vähemmistöyhteisöjä Niniven tasangolla, Tal Afarissa, Sindžarissa ja muualla jihadisti-salafismin uhalta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että siviilien henkien pelastaminen ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden kunnioittaminen on olennainen poliittinen kulmakivi sovinnon ja kehityksen saavuttamiseksi sekä ainoa keino kukistaa vihanpito ja jakolinjat; katsoo, että on olennaista olla lietsomatta enempää jännitteitä yhteisöjen välille ja luoda pohjaa vakaalle ja kukoistavalle Irakille; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vaatii Irakin johtamaa sotilaallista liittoutumaa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet Isisin/Da'eshin tekemien sotarikosten ja ihmisyyttä vastaan kohdistuneiden rikosten todisteiden säilyttämiseksi, jotta varmistetaan asettaminen vastuuseen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää erittäin tärkeänä tarjota oikea-aikaista ja tehokasta turvaa sellaisten aitojen turvareittien kautta, joilla suojelemista voidaan pitää yllä; toteaa, että turvaa voidaan tarjota vapautetuilla alueilla myös miinanraivauksen, oikeusvaltion palauttamisen sekä terveydenhuollon, sähkön ja koulutuksen kaltaisten peruspalvelujen kautta; varoittaa, että ääriliikkeiden toiminta voi käynnistyä uudelleen, jos peruspalveluja, turvallisuutta, pitkän aikavälin strategiaa perussyiden torjumiseksi ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevia toimia ei tarjota; kehottaa siksi perustamaan vahvan humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyön verkoston, jotta varmistetaan avun katkeamattomuus humanitaarisesta avusta aina Irakin vakauttamiseen, sovintoon ja kehitykseen saakka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa Mosulin merkitystä koko Irakille ja kehottaa turvaamaan vähemmistöjen edustuksen Mosulin uudessa hallinnossa; korostaa etnisille uskonnollisille vähemmistöille kuuluvaa oikeutta poliittiseen osallistumiseen sekä omistusoikeuksiensa palauttamiseen; kehottaa rauhanomaiseen yhteiseloon ja pyytää kunnioittamaan täysin niiden eri etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen oikeuksia, jotka ovat historiallisesti olleet näkyvästi läsnä ja eläneet rauhanomaisesti rinnakkain erityisesti Sindžar-vuoristossa (jesidit), Niniven tasangolla (kaldealaiset, syyrialaiset ja assyrialaiset) Tel Afarissa (turkmeenit) ja osissa Kirkukin hallintoaluetta; kehottaa myös toimenpiteisiin siirtymään joutuneiden pakolaisten turvallisen paluun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa Irakin hallitusta unionin ja sen jäsenvaltioiden tuella tarjoamaan keinot miinanraivaukseen alueilla, joita Isis/Da'esh aikaisemmin miehitti, sekä tekemään yhteistyötä vähemmistöjä edustavien paikallisten neuvostojen kanssa, jotta turvataan toimiva koordinointi ja vältetään viivytykset, jotka estäisivät pakolaisten ja sisäisesti siirtymään joutuneiden paluun; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että myös Mosulin vapauttamisen jälkeen alueella ja sen ulkopuolella on jatkettava taistelua, etteivät islamistiset jihadistiset ideologiat ja Isisin/Da'eshin rikosten teologisena ja poliittisena yllykkeenä toimiva jihadisti-salafismi leviäisi edelleen; kehottaa unionin jäsenvaltioita vaatimaan, että Da'esh-taistelijoiden Irakissa, Syyriassa, Libyassa ja muualla toteuttamat kansanmurhat ja tekemät sotarikokset ja rikokset ihmisyyttä vastaan viedään Kansainväliseen rikostuomioistuimeen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Irakin hallitukselle ja edustajien neuvostolle, Kurdistanin aluehallitukselle ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0171.

(2)  EUVL C 234, 28.6.2016, s. 25.

(3)  EUVL C 310, 25.8.2016, s. 35.

(4)  EUVL C 316, 30.8.2016, s. 113.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0051.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/199

---

P8_TA(2016)0423

Toimittajien tilanne Turkissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 toimittajien tilanteesta Turkissa (2016/2935(RSP))

(2018/C 215/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Turkista ja erityisesti 15. tammikuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Ilmaisunvapaus Turkissa: toimittajien ja tiedotusvälineiden päälliköiden viimeaikaiset pidätykset ja tiedotusvälineiden järjestelmällinen painostus” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Turkista ja erityisesti 15. tammikuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Ilmaisunvapaus Turkissa: toimittajien ja tiedotusvälineiden päälliköiden viimeaikaiset pidätykset ja tiedotusvälineiden järjestelmällinen painostus” (1),

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Turkkia koskevasta vuoden 2015 kertomuksesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Turkkia koskevasta vuoden 2015 kertomuksesta (2),

| — | ottaa huomioon komission 10. marraskuuta 2015 antaman Turkkia koskevan vuoden 2015 kertomuksen (SWD(2015)0216), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 10. marraskuuta 2015 antaman Turkkia koskevan vuoden 2015 kertomuksen (SWD(2015)0216),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin ja Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavan komission jäsenen Johannes Hahnin 16. heinäkuuta 2016 antaman yhteisen julkilausuman Turkin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin ja Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavan komission jäsenen Johannes Hahnin 16. heinäkuuta 2016 antaman yhteisen julkilausuman Turkin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon 18. heinäkuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät Turkista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. heinäkuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät Turkista,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan Federica Mogherinin ja komission jäsenen Johannes Hahnin 21. heinäkuuta 2016 antaman julkilausuman Turkkiin julistetusta poikkeustilasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan Federica Mogherinin ja komission jäsenen Johannes Hahnin 21. heinäkuuta 2016 antaman julkilausuman Turkkiin julistetusta poikkeustilasta,

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2016 käydyn EU:n ja Turkin välisen korkean tason poliittisen vuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2016 käydyn EU:n ja Turkin välisen korkean tason poliittisen vuoropuhelun,

| — | toteaa, että oikeusvaltion periaatteiden, myös sananvapauden, kunnioittaminen, kuuluu EU:n keskeisiin arvoihin, |
| --- | --- |

—

toteaa, että oikeusvaltion periaatteiden, myös sananvapauden, kunnioittaminen, kuuluu EU:n keskeisiin arvoihin,

| — | ottaa huomioon ilmaisunvapautta koskevan oikeuden, joka on vahvistettu Euroopan ihmisoikeussopimuksessa sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, joiden sopimusvaltio Turkki on, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmaisunvapautta koskevan oikeuden, joka on vahvistettu Euroopan ihmisoikeussopimuksessa sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa, joiden sopimusvaltio Turkki on,

| — | ottaa huomioon Venetsian komission 106. täysistunnossaan (Venetsia 11.–12. maaliskuuta 2016) hyväksymät Turkin rikoslain 216, 299, 301 ja 314 pykälää koskevaan lausuntoon sisältyvät suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsian komission 106. täysistunnossaan (Venetsia 11.–12. maaliskuuta 2016) hyväksymät Turkin rikoslain 216, 299, 301 ja 314 pykälää koskevaan lausuntoon sisältyvät suositukset,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Turkissa tehtiin 15. heinäkuuta 2016 vallankaappausyritys, jossa kuoli yli 250 ihmistä ja loukkaantui yli 2 100; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Turkissa tehtiin 15. heinäkuuta 2016 vallankaappausyritys, jossa kuoli yli 250 ihmistä ja loukkaantui yli 2 100;

| B. | toteaa, että demokratian puolustaminen sitoutuen täysipainoisesti ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltion periaatteeseen on tärkeää ja että on yhtä tärkeää, että EU, Euroopan neuvosto ja Turkki tekevät tässä asiassa yhteistyötä; toteaa, että Turkki on unionin keskeinen kumppani; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että demokratian puolustaminen sitoutuen täysipainoisesti ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltion periaatteeseen on tärkeää ja että on yhtä tärkeää, että EU, Euroopan neuvosto ja Turkki tekevät tässä asiassa yhteistyötä; toteaa, että Turkki on unionin keskeinen kumppani;

| C. | toteaa, että Euroopan journalistiliiton ja Turkin toimittajayhdistyksen mukaan Turkin poliisi on pidättänyt 15. heinäkuuta 2016 tehdyn vallankaappausyrityksen jälkeen ainakin 99 toimittajaa ja kirjailijaa ja että useimpia vastaan ei ole toistaiseksi nostettu syytteitä, mikä tarkoittaa, että 20. lokakuuta 2016 maassa oli pidätettynä vähintään 130 media-alan työntekijää ja syiden arvellaan liittyvän sananvapauden käyttämiseen; ottaa huomioon, että 15. heinäkuuta 2016 jälkeen pidätetyistä toimittajista 64 on vapautettu; toteaa, että vangituilta toimittajilta on evätty oikeus tavata asianajaja ja että heitä pidetään epäinhimillisissä oloissa, joissa heitä uhkaillaan ja kohdellaan huonosti; panee merkille epäilyt siitä, että lakkautetun Özgür Gündem -päivälehden päätoimittajia Bilir Kayaa ja Inan Kizilkayaa on kidutettu vankilassa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Euroopan journalistiliiton ja Turkin toimittajayhdistyksen mukaan Turkin poliisi on pidättänyt 15. heinäkuuta 2016 tehdyn vallankaappausyrityksen jälkeen ainakin 99 toimittajaa ja kirjailijaa ja että useimpia vastaan ei ole toistaiseksi nostettu syytteitä, mikä tarkoittaa, että 20. lokakuuta 2016 maassa oli pidätettynä vähintään 130 media-alan työntekijää ja syiden arvellaan liittyvän sananvapauden käyttämiseen; ottaa huomioon, että 15. heinäkuuta 2016 jälkeen pidätetyistä toimittajista 64 on vapautettu; toteaa, että vangituilta toimittajilta on evätty oikeus tavata asianajaja ja että heitä pidetään epäinhimillisissä oloissa, joissa heitä uhkaillaan ja kohdellaan huonosti; panee merkille epäilyt siitä, että lakkautetun Özgür Gündem -päivälehden päätoimittajia Bilir Kayaa ja Inan Kizilkayaa on kidutettu vankilassa;

| D. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineille asetetut rajoitukset ja toimittajiin kohdistuva painostus olivat huomattavia jo ennen epäonnistunutta vallankaappausyritystä; toteaa, että Committee to Protect Journalists -järjestön mukaan Turkin viranomaiset ovat vallankaappausyrityksen jälkeen sulkeneet yli sadan yleisradioyrityksen, sanomalehden, aikakauslehden, kustantamon ja jakeluyhtiön toimitilat ja että yli 2 300 toimittajaa ja media-alan työntekijää on menettänyt työpaikkansa; toteaa, että ainakin 330 toimittajalta on peruttu akkreditointi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineille asetetut rajoitukset ja toimittajiin kohdistuva painostus olivat huomattavia jo ennen epäonnistunutta vallankaappausyritystä; toteaa, että Committee to Protect Journalists -järjestön mukaan Turkin viranomaiset ovat vallankaappausyrityksen jälkeen sulkeneet yli sadan yleisradioyrityksen, sanomalehden, aikakauslehden, kustantamon ja jakeluyhtiön toimitilat ja että yli 2 300 toimittajaa ja media-alan työntekijää on menettänyt työpaikkansa; toteaa, että ainakin 330 toimittajalta on peruttu akkreditointi;

| E. | toteaa, että pidätettyjen toimittajien joukossa ovat muun muassa tunnettu kirjailija Asli Erdoğan, joka toimi myös sittemmin lakkautetun kurdien Özgür Gündem -päivälehden asiantuntijalautakunnan jäsenenä ja kolumnistina, sekä tutkija ja kolumnisti Mehmet Altan ja tämän veli Ahmet Altan, joka on kirjailija ja Taraf-viikkolehden entinen päätoimittaja; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että pidätettyjen toimittajien joukossa ovat muun muassa tunnettu kirjailija Asli Erdoğan, joka toimi myös sittemmin lakkautetun kurdien Özgür Gündem -päivälehden asiantuntijalautakunnan jäsenenä ja kolumnistina, sekä tutkija ja kolumnisti Mehmet Altan ja tämän veli Ahmet Altan, joka on kirjailija ja Taraf-viikkolehden entinen päätoimittaja;

| F. | ottaa huomioon, että Human Rights Watch -järjestön mukaan monet näistä oikeustoimista on toteutettu ilman mitään todisteita syytettyjen osallistumisesta epäonnistuneeseen vallankaappausyritykseen; katsoo, että oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin on taattava ja että tiedotusvälineitä koskevien tapausten käsittely oikeusjärjestelmässä on osoittanut, että käsittely ei ole puolueetonta eikä riippumatonta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Human Rights Watch -järjestön mukaan monet näistä oikeustoimista on toteutettu ilman mitään todisteita syytettyjen osallistumisesta epäonnistuneeseen vallankaappausyritykseen; katsoo, että oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin on taattava ja että tiedotusvälineitä koskevien tapausten käsittely oikeusjärjestelmässä on osoittanut, että käsittely ei ole puolueetonta eikä riippumatonta;

| 1. | tuomitsee voimakkaasti Turkissa 15. heinäkuuta 2016 tapahtuneen vallankaappausyrityksen; tukee Turkin legitiimejä instituutioita; pitää valitettavana uhrien suurta määrää; ilmaisee myötätuntonsa uhreille ja heidän omaisilleen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tietoinen Turkin hallituksen oikeudesta ja vastuusta reagoida vallankaappausyritykseen; korostaa kuitenkin, että epäonnistunutta sotilasvallankaappausta ei voida käyttää tekosyynä sille, että Turkin hallitus vaientaa legitiimiä ja rauhanomaista oppositiota ja estää kohtuuttomin ja laittomin keinoin ja toimin toimittajia ja tiedotusvälineitä harjoittamasta rauhanomaisesti sananvapauttaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Turkin viranomaisia vapauttamaan vangitut toimittajat ja media-alan työntekijät, mikäli näitä vastaan ei ole vakuuttavaa näyttöä rikollisesta toiminnasta; toteaa, että näihin kuuluu tunnettuja toimittajia, kuten Nazli Ilicak, Sahin Alpay, Asli Erdoğan, Murat Aksoy, Ahmet Altan ja Mehmet Altan; tähdentää, että toimittajia ei saisi pidättää uutisoinnin sisällön tai väitettyjen kytkösten perusteella, mukaan luettuina tapaukset, joissa toimittajia vastaan on nostettu syytteitä, ja korostaa, että on varmistettava tutkintavankeuden pysyminen poikkeuksena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että vapaa ja moniarvoinen lehdistö on olennainen osa demokratiaa, kuten myös oikeudenmukainen oikeudenkäynti, syyttömyysolettama ja oikeuslaitoksen riippumattomuus; muistuttaa Turkin viranomaisia siitä, että on noudatettava hyvin suurta varovaisuutta toimittaessa tiedotusvälineiden ja toimittajien kanssa, koska sananvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus ovat keskeisiä demokraattisen ja avoimen yhteiskunnan toiminnassa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, että poikkeustilan aikana sovellettavia säännöksiä on käytetty myös ulkomaille paenneiden tai piilossa pysyttelevien toimittajien perheenjäsenten häiritsemiseen esimerkiksi peruuttamalla heidän passinsa tai pidättämällä heidät väliaikaisesti syytettyjen sijasta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on erittäin huolissaan siitä, että maassa on suljettu yli 150 tiedotusvälinettä; edellyttää, että nämä tiedotusvälineet saavat jatkaa toimintaansa, niiden riippumattomuus palautetaan ja irtisanotut työntekijät otetaan takaisin töihin asianmukaista prosessia soveltaen; kehottaa Turkin viranomaisia lopettamaan rikoslain säännösten väärinkäytön, jossa yksityisten mediaorganisaatioiden johtokuntiin nimitetään edunvalvojia, ja riippumattomien uutistoimistojen toimintaan puuttumisen, mukaan lukien puuttuminen toimituksellisiin päätöksiin, toimittajien ja päätoimittajien erottamiset sekä arvostelua esittävien uutistoimistojen ja toimittajien painostaminen ja pelottelu; tuomitsee Turkin viranomaisten yritykset pelotella ulkomaisia kirjeenvaihtajia ja karkottaa heidät maasta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Turkin hallitusta kaventamaan poikkeustilatoimien soveltamisalaa, jotta niitä ei voida enää käyttää sananvapauden tukahduttamiseen; korostaa, että väitettyä osallistumista vallankaappausyritykseen koskevat tutkimukset olisi toteutettava oikeudenmukaisesti, puolueettomasti ja vakuuttavien todisteiden pohjalta eikä pelkästään yhteyksien perusteella, koska viimeksi mainittu saattaa johtaa kollektiiviseen rangaistukseen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tähdentää, että Turkkiin kohdistuu todellinen terrorismin uhka; toteaa kuitenkin jälleen kerran, että maan väljästi määriteltyä terrorisminvastaista lainsäädäntöä ei saisi käyttää sananvapauttaan käyttävien toimittajien rankaisemiseen; kehottaa panemaan kiireesti täytäntöön Venetsian komission maaliskuussa 2016 antamat suositukset ja uudistamaan nykyisen terrorismin vastaisen lainsäädännön; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja jäsenvaltioita seuraamaan edelleen tiiviisti poikkeustilasta aiheutuvia käytännön seurauksia ja varmistamaan, että toimittajia vastaan käynnistettyjä kaikkia oikeudenkäyntejä seurataan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä Turkin presidentille, hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUVL C 300, 18.8.2016, s. 45.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0133.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/202 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/202

---

P8_TA(2016)0424

Ydinturva ja asesulku

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 ydinturvasta ja asesulusta (2016/2936(RSP))

(2018/C 215/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssin suosituksista joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamisesta Lähi-itään (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2013 antamansa päätöslauselman ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssin suosituksista joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamisesta Lähi-itään (1),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ydinsulkusopimuksesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ydinsulkusopimuksesta (2),

| — | ottaa huomioon aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevat EU:n seminaarit sekä EU:n asesulkukonsortion säännölliset kokoukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa koskevat EU:n seminaarit sekä EU:n asesulkukonsortion säännölliset kokoukset,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymän joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian,

| — | ottaa huomioon, ettei vuonna 2015 järjestetyssä ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssissa päästy sopimukseen päätösasiakirjasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, ettei vuonna 2015 järjestetyssä ydinsulkusopimuksen tarkistuskonferenssissa päästy sopimukseen päätösasiakirjasta,

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät ydinsulkusopimuksen osapuolten yhdeksännestä tarkistuskonferenssista (8079/15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät ydinsulkusopimuksen osapuolten yhdeksännestä tarkistuskonferenssista (8079/15),

| — | ottaa huomioon Washingtonissa keväällä 2016 järjestetyssä ydinturvahuippukokouksessa hyväksytyt asiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Washingtonissa keväällä 2016 järjestetyssä ydinturvahuippukokouksessa hyväksytyt asiakirjat,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2310 (2016) täydellistä ydinkoekieltoa koskevan sopimuksen 20-vuotispäivästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2310 (2016) täydellistä ydinkoekieltoa koskevan sopimuksen 20-vuotispäivästä,

| — | ottaa huomioon Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen vuonna 2016 yksimielisesti hyväksymän Tbilisin julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen vuonna 2016 yksimielisesti hyväksymän Tbilisin julistuksen,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2011 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 66/61 ydinaseettoman vyöhykkeen perustamisesta Lähi-idän alueelle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2011 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 66/61 ydinaseettoman vyöhykkeen perustamisesta Lähi-idän alueelle,

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/422/YUTP Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen johtavan prosessin tukemisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/422/YUTP Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiseen johtavan prosessin tukemisesta (3),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2015 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 70/33 monenvälisen ydinaseriisunnan edistämisestä sekä YK:n avoimen työryhmän (OEWG) 19. elokuuta 2016 hyväksytyn raportin YK:n yleiskokoukselle (A/71/371), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2015 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 70/33 monenvälisen ydinaseriisunnan edistämisestä sekä YK:n avoimen työryhmän (OEWG) 19. elokuuta 2016 hyväksytyn raportin YK:n yleiskokoukselle (A/71/371),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | panee merkille, että globaali turvallisuusympäristö ja varsinkin EU:n turvallisuusympäristö on heikentynyt merkittävästi, siitä on tullut epävakaampi, epävarmempi ja vähemmän ennustettava; toteaa, että uhkat ovat tavanomaisia, uusia ja hybridiuhkia ja niitä aiheuttavat sekä valtiolliset että muut kuin valtiolliset toimijat; |
| --- | --- |

A.

panee merkille, että globaali turvallisuusympäristö ja varsinkin EU:n turvallisuusympäristö on heikentynyt merkittävästi, siitä on tullut epävakaampi, epävarmempi ja vähemmän ennustettava; toteaa, että uhkat ovat tavanomaisia, uusia ja hybridiuhkia ja niitä aiheuttavat sekä valtiolliset että muut kuin valtiolliset toimijat;

| B. | toteaa, että kansainvälistä rauhaa, turvallisuutta ja vakautta uhkaa vakavasti monenlainen kehitys, kuten suhteiden huononeminen ydinasevaltioiden, esimerkiksi Venäjän federaation ja Yhdysvaltojen sekä Intian ja Pakistanin välillä, samoin kuin Pohjois-Korean ydinasevalmiuksien kasvaminen; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kansainvälistä rauhaa, turvallisuutta ja vakautta uhkaa vakavasti monenlainen kehitys, kuten suhteiden huononeminen ydinasevaltioiden, esimerkiksi Venäjän federaation ja Yhdysvaltojen sekä Intian ja Pakistanin välillä, samoin kuin Pohjois-Korean ydinasevalmiuksien kasvaminen;

| C. | toteaa, että biologisten ja kemiallisten joukkotuhoaseiden leviäminen minimoidaan ja pysäytetään vähitellen, kun pannaan kansainvälisellä tasolla tehokkaasti täytäntöön vuoden 1972 biologisia ja toksiiniaseita koskeva yleissopimus (BTWC) sekä kemiallisia aseita koskeva yleissopimus (CWC); toteaa kuitenkin, että ydinjoukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen muodostaa edelleen yhden vakavimmista huolenaiheista maailmanlaajuiselle yhteisölle; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että biologisten ja kemiallisten joukkotuhoaseiden leviäminen minimoidaan ja pysäytetään vähitellen, kun pannaan kansainvälisellä tasolla tehokkaasti täytäntöön vuoden 1972 biologisia ja toksiiniaseita koskeva yleissopimus (BTWC) sekä kemiallisia aseita koskeva yleissopimus (CWC); toteaa kuitenkin, että ydinjoukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen muodostaa edelleen yhden vakavimmista huolenaiheista maailmanlaajuiselle yhteisölle;

| D. | ottaa huomioon, että tammikuussa 2016 yhdeksällä valtiolla – Yhdysvallat, Venäjä, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Kiina, Intia, Pakistan, Israel ja Korean demokraattinen kansantasavalta – oli hallussaan yhteensä noin 15 395 ydinasetta, kun vuonna 2015 ydinaseita oli noin 15 850; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tammikuussa 2016 yhdeksällä valtiolla – Yhdysvallat, Venäjä, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Kiina, Intia, Pakistan, Israel ja Korean demokraattinen kansantasavalta – oli hallussaan yhteensä noin 15 395 ydinasetta, kun vuonna 2015 ydinaseita oli noin 15 850;

| E. | pitää ensisijaisen tärkeänä estää terroristeja tai uusia valtioita saamasta haltuunsa ydinaseita ja käyttämästä niitä, vähentää kaikkia ydinasearsenaaleja ja hävittää ne sekä siirtyä kohti ydinaseetonta maailmaa; |
| --- | --- |

E.

pitää ensisijaisen tärkeänä estää terroristeja tai uusia valtioita saamasta haltuunsa ydinaseita ja käyttämästä niitä, vähentää kaikkia ydinasearsenaaleja ja hävittää ne sekä siirtyä kohti ydinaseetonta maailmaa;

| F. | huomauttaa, että ydinaseettomia vyöhykkeitä koskevia sopimuksia on jo tehty tietyillä muilla maailman alueilla, kuten Latinalaisessa Amerikassa ja Karibian valtioissa, eteläisen Tyynenmeren alueella, Kaakkois-Aasiassa, Afrikassa ja Keski-Aasiassa; |
| --- | --- |

F.

huomauttaa, että ydinaseettomia vyöhykkeitä koskevia sopimuksia on jo tehty tietyillä muilla maailman alueilla, kuten Latinalaisessa Amerikassa ja Karibian valtioissa, eteläisen Tyynenmeren alueella, Kaakkois-Aasiassa, Afrikassa ja Keski-Aasiassa;

| G. | panee merkille, että ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssissa painotettiin jälleen ydinaseiden humanitaarista vaikutusta, jonka Norjan, Meksikon ja Itävallan hallitukset nostivat esiin peräkkäisissä ydinaseiden humanitaarista vaikutusta käsitelleissä konferensseissa sekä laatimissaan kertomuksissa; toteaa, että samaa kysymystä korostettiin Itävallan alulle panemassa kansainvälisessä humanitaarisessa sitoumuksessa, joka esitettiin ydinsulkusopimuksen vuoden 2015 tarkistuskonferenssissa ja jota 127 YK:n jäsenvaltiota on kannattanut; |
| --- | --- |

G.

panee merkille, että ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssissa painotettiin jälleen ydinaseiden humanitaarista vaikutusta, jonka Norjan, Meksikon ja Itävallan hallitukset nostivat esiin peräkkäisissä ydinaseiden humanitaarista vaikutusta käsitelleissä konferensseissa sekä laatimissaan kertomuksissa; toteaa, että samaa kysymystä korostettiin Itävallan alulle panemassa kansainvälisessä humanitaarisessa sitoumuksessa, joka esitettiin ydinsulkusopimuksen vuoden 2015 tarkistuskonferenssissa ja jota 127 YK:n jäsenvaltiota on kannattanut;

| H. | toteaa, että on vahvistettava edelleen keskeisiä leviämisen estämisen ja aseriisunnan tavoitteita, jotka sisältyvät ydinsulkusopimuksen kolmeen pilariin (leviämisen estäminen, aseriisunta ja yhteistyö ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla); ottaa huomioon, että ydinsulkusopimuksen allekirjoittaneet ydinasevaltiot ovat nykyaikaistamassa ja parantamassa ydinasearsenaalejaan ja viivyttämässä toimia ydinasearsenaaliensa vähentämiseksi tai hävittämiseksi ja ydinasepelotteeseen perustuvasta sotilasdoktriinista luopumiseksi; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että on vahvistettava edelleen keskeisiä leviämisen estämisen ja aseriisunnan tavoitteita, jotka sisältyvät ydinsulkusopimuksen kolmeen pilariin (leviämisen estäminen, aseriisunta ja yhteistyö ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla); ottaa huomioon, että ydinsulkusopimuksen allekirjoittaneet ydinasevaltiot ovat nykyaikaistamassa ja parantamassa ydinasearsenaalejaan ja viivyttämässä toimia ydinasearsenaaliensa vähentämiseksi tai hävittämiseksi ja ydinasepelotteeseen perustuvasta sotilasdoktriinista luopumiseksi;

| I. | toteaa, että siviilikäyttöön tarkoitetun fissiomateriaalin turvallisuuden suhteen on saavutettu muodollisesti edistystä ydinturvaa käsittelevissä huippukokouksissa, jotka on järjestetty ydinsulkusopimuksen ulkopuolisena täydentävänä prosessina ja jotka ovat auttaneet vahvistamaan ydinsulkusopimusta lisäämällä sen aseiden leviämisen estämistä koskevan osan uskottavuutta; katsoo kuitenkin, että Venäjän viimeaikainen kieltäytyminen yhteistyöstä ja sen suhteiden huononeminen Yhdysvaltioihin vaarantaa lisätoimet, joilla pyritään fissiomateriaalin turvaamiseen ja tällaisen materiaalin vähentämiseen; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että siviilikäyttöön tarkoitetun fissiomateriaalin turvallisuuden suhteen on saavutettu muodollisesti edistystä ydinturvaa käsittelevissä huippukokouksissa, jotka on järjestetty ydinsulkusopimuksen ulkopuolisena täydentävänä prosessina ja jotka ovat auttaneet vahvistamaan ydinsulkusopimusta lisäämällä sen aseiden leviämisen estämistä koskevan osan uskottavuutta; katsoo kuitenkin, että Venäjän viimeaikainen kieltäytyminen yhteistyöstä ja sen suhteiden huononeminen Yhdysvaltioihin vaarantaa lisätoimet, joilla pyritään fissiomateriaalin turvaamiseen ja tällaisen materiaalin vähentämiseen;

| J. | ottaa huomioon, että yleissopimus ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista on ydinaineiden turvajärjestelyjä koskeva oikeudellisesti sitova kansainvälinen väline, jossa määrätään toimista ydinaineeseen liittyvien rikosten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja rankaisemiseksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yleissopimus ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista on ydinaineiden turvajärjestelyjä koskeva oikeudellisesti sitova kansainvälinen väline, jossa määrätään toimista ydinaineeseen liittyvien rikosten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja rankaisemiseksi;

| K. | ottaa huomioon, että Venäjä ja Yhdysvallat panevat edelleen täytäntöön START-sopimusta, jonka voimassaolo päättyy vuonna 2021, elleivät molemmat osapuolet jatka sitä; panee merkille Yhdysvaltain presidentin Barack Obaman Berliinissä 2013 pitämässä puheessa esittämän ydinkärkien vähentämistä koskevan merkittävän ehdotuksen, jonka hän toisti Washingtonissa vuonna 2016; ottaa huomioon, ettei Venäjän federaatio ole suhtautunut samalla tavalla tällaisiin avauksiin neuvottelujen käynnistämiseksi uutta START-sopimusta seuraavasta jatkosopimuksesta eikä uuden START-sopimuksen seuraajasta ole vielä neuvoteltu niin, että olisi käsitelty ei-strategisten ja strategisten ydinaseiden vähentämistä ja viime kädessä niiden hävittämistä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Venäjä ja Yhdysvallat panevat edelleen täytäntöön START-sopimusta, jonka voimassaolo päättyy vuonna 2021, elleivät molemmat osapuolet jatka sitä; panee merkille Yhdysvaltain presidentin Barack Obaman Berliinissä 2013 pitämässä puheessa esittämän ydinkärkien vähentämistä koskevan merkittävän ehdotuksen, jonka hän toisti Washingtonissa vuonna 2016; ottaa huomioon, ettei Venäjän federaatio ole suhtautunut samalla tavalla tällaisiin avauksiin neuvottelujen käynnistämiseksi uutta START-sopimusta seuraavasta jatkosopimuksesta eikä uuden START-sopimuksen seuraajasta ole vielä neuvoteltu niin, että olisi käsitelty ei-strategisten ja strategisten ydinaseiden vähentämistä ja viime kädessä niiden hävittämistä;

| L. | ottaa huomioon, että ydinaseiden koeräjäytykset ja/tai kaikki muut ydinräjäytykset uhkaavat kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta ja heikentävät aseriisuntaa ja leviämisen estämistä koskevaa maailmanlaajuista järjestelyä; ottaa huomioon, että täydellistä ydinkoekieltoa koskeva sopimus on kaikkein tehokkain tapa kieltää ydinasekokeet; ottaa huomioon, että vuonna 2016 tulee kuluneeksi 20 vuotta siitä, kun täydellistä ydinkoekieltoa koskeva sopimus avattiin allekirjoituksia varten 24. syyskuuta 1996; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ydinaseiden koeräjäytykset ja/tai kaikki muut ydinräjäytykset uhkaavat kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta ja heikentävät aseriisuntaa ja leviämisen estämistä koskevaa maailmanlaajuista järjestelyä; ottaa huomioon, että täydellistä ydinkoekieltoa koskeva sopimus on kaikkein tehokkain tapa kieltää ydinasekokeet; ottaa huomioon, että vuonna 2016 tulee kuluneeksi 20 vuotta siitä, kun täydellistä ydinkoekieltoa koskeva sopimus avattiin allekirjoituksia varten 24. syyskuuta 1996;

| M. | ottaa huomioon, että kaikista yrityksistä huolimatta Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiskonferenssia ei ole saatu kutsuttua koolle joulukuuhun 2012 mennessä ydinsulkusopimuksen sopimusvaltioiden vuoden 2010 tarkistuskonferenssin yhteydessä saavuttaman yksimielisyyden mukaisesti; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kaikista yrityksistä huolimatta Lähi-idän ydinaseettoman ja joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamiskonferenssia ei ole saatu kutsuttua koolle joulukuuhun 2012 mennessä ydinsulkusopimuksen sopimusvaltioiden vuoden 2010 tarkistuskonferenssin yhteydessä saavuttaman yksimielisyyden mukaisesti;

| N. | toteaa, että NATOn vuoden 2010 strateginen konsepti sekä vuonna 2012 tehty pelotevaikutusta ja puolustusta koskeva selvitys velvoittavat NATOa luomaan ydinaseettoman maailman mahdollistavat olosuhteet; toteaa, että NATOn ydinaseiden jakamisen ja kahdenvälisten sopimusten nojalla viiteen NATO-maahan, jotka eivät ole ydinasevaltioita (Belgia, Saksa, Italia, Alankomaat ja Turkki), on edelleen NATOn nykyisen politiikan mukaisesti sijoitettuina 150–200 Yhdysvaltojen lyhyen kantaman vapaasti pudotettavaa ydinpommia, jotka katsotaan taktisiksi tai substrategisiksi ydinaseiksi; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että NATOn vuoden 2010 strateginen konsepti sekä vuonna 2012 tehty pelotevaikutusta ja puolustusta koskeva selvitys velvoittavat NATOa luomaan ydinaseettoman maailman mahdollistavat olosuhteet; toteaa, että NATOn ydinaseiden jakamisen ja kahdenvälisten sopimusten nojalla viiteen NATO-maahan, jotka eivät ole ydinasevaltioita (Belgia, Saksa, Italia, Alankomaat ja Turkki), on edelleen NATOn nykyisen politiikan mukaisesti sijoitettuina 150–200 Yhdysvaltojen lyhyen kantaman vapaasti pudotettavaa ydinpommia, jotka katsotaan taktisiksi tai substrategisiksi ydinaseiksi;

| O. | toteaa, että Yhdysvaltojen Turkkiin sijoittamien ydinaseiden turvallisuuteen ja varmuuteen kiinnitetään nyt aikaisempaa enemmän huomiota ja että tähän on syynä Syyrian konflikti, joka sijoittuu lähelle Incirlikin lentotukikohtaa, ja 15. heinäkuuta 2016 tehdyn epäonnistuneen vallankaappausyrityksen jälkeiset tapahtumat Incirlikin lentotukikohdan läheisyydessä ja itse lentotukikohdassa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Yhdysvaltojen Turkkiin sijoittamien ydinaseiden turvallisuuteen ja varmuuteen kiinnitetään nyt aikaisempaa enemmän huomiota ja että tähän on syynä Syyrian konflikti, joka sijoittuu lähelle Incirlikin lentotukikohtaa, ja 15. heinäkuuta 2016 tehdyn epäonnistuneen vallankaappausyrityksen jälkeiset tapahtumat Incirlikin lentotukikohdan läheisyydessä ja itse lentotukikohdassa;

| P. | ottaa huomioon, että 5. joulukuuta 2015 tuli kuluneeksi 20 vuotta Budapestin muistion allekirjoittamisesta; ottaa huomioon, että Ukraina on noudattanut kaikkia sen määräyksiä ja ryhtynyt ennakoiviin toimiin ydinaseriisunnassa ja ydinaseiden leviämisen estämisessä toisin kuin Venäjän federaatio, joka on rikkonut omia sitoumuksiaan miehittämällä osan Ukrainan alueesta (Krim) ja käynnistämällä aseellisen hyökkäyksen Itä-Ukrainassa; katsoo, että tämä on luonut vaarallisen ennakkotapauksen, koska maa, joka oli taannut Ukrainan turvallisuuden vastineena maan päätökselle liittyä ydinsulkusopimukseen ydinaseettomana valtiona, rikkoi sen itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta; katsoo, että tämä heikensi vakavasti negatiivisten turvatakuiden uskottavuutta sekä vahingoitti yleisesti ydinasevaltion tarjoamien negatiivisten turvatakuiden välinettä ja ydinsulkusopimusta sekä ajatusta maailmanlaajuisen ydinaseriisunnan ja leviämisen estämisen edistämisestä kansainvälisen oikeuden ja monenvälisten sopimusten pohjalta; on erittäin huolestunut korkeiden venäläisviranomaisten uhkaavaan sävyyn esittämistä lausunnoista, joiden mukaan Venäjällä on oikeus sijoittaa ydinaseita Krimille ja hallita niitä, koska tällä olisi maailmanlaajuisia seurauksia; on huolissaan Venäjän uudesta, joulukuussa 2014 käyttöön otetusta sotilasopista, jonka mukaan ydinaseita voidaan käyttää sellaista valtiota vastaan, jolla niitä ei ole; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että 5. joulukuuta 2015 tuli kuluneeksi 20 vuotta Budapestin muistion allekirjoittamisesta; ottaa huomioon, että Ukraina on noudattanut kaikkia sen määräyksiä ja ryhtynyt ennakoiviin toimiin ydinaseriisunnassa ja ydinaseiden leviämisen estämisessä toisin kuin Venäjän federaatio, joka on rikkonut omia sitoumuksiaan miehittämällä osan Ukrainan alueesta (Krim) ja käynnistämällä aseellisen hyökkäyksen Itä-Ukrainassa; katsoo, että tämä on luonut vaarallisen ennakkotapauksen, koska maa, joka oli taannut Ukrainan turvallisuuden vastineena maan päätökselle liittyä ydinsulkusopimukseen ydinaseettomana valtiona, rikkoi sen itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta; katsoo, että tämä heikensi vakavasti negatiivisten turvatakuiden uskottavuutta sekä vahingoitti yleisesti ydinasevaltion tarjoamien negatiivisten turvatakuiden välinettä ja ydinsulkusopimusta sekä ajatusta maailmanlaajuisen ydinaseriisunnan ja leviämisen estämisen edistämisestä kansainvälisen oikeuden ja monenvälisten sopimusten pohjalta; on erittäin huolestunut korkeiden venäläisviranomaisten uhkaavaan sävyyn esittämistä lausunnoista, joiden mukaan Venäjällä on oikeus sijoittaa ydinaseita Krimille ja hallita niitä, koska tällä olisi maailmanlaajuisia seurauksia; on huolissaan Venäjän uudesta, joulukuussa 2014 käyttöön otetusta sotilasopista, jonka mukaan ydinaseita voidaan käyttää sellaista valtiota vastaan, jolla niitä ei ole;

| Q. | ottaa huomioon, että Venäjä on sijoittanut ydiniskuun kykeneviä lyhyen kantaman Iskander-ohjuksia Kaliningradiin ja järjestää harjoituksia ja ylilentoja, joissa käytetään ydiniskuun kykeneviä järjestelmiä; ottaa huomioon Venäjän johdon lausunnot ydinpelotteen tärkeydestä ja Venäjän päätöksen keskeyttää Yhdysvaltain kanssa vuonna 2000 tehdyn plutoniumin hävittämistä ja käsittelyä koskevan sopimus, mikä on lisännyt huolta siitä, että Venäjä luottaa entistä enemmän ydinaseisiin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Venäjä on sijoittanut ydiniskuun kykeneviä lyhyen kantaman Iskander-ohjuksia Kaliningradiin ja järjestää harjoituksia ja ylilentoja, joissa käytetään ydiniskuun kykeneviä järjestelmiä; ottaa huomioon Venäjän johdon lausunnot ydinpelotteen tärkeydestä ja Venäjän päätöksen keskeyttää Yhdysvaltain kanssa vuonna 2000 tehdyn plutoniumin hävittämistä ja käsittelyä koskevan sopimus, mikä on lisännyt huolta siitä, että Venäjä luottaa entistä enemmän ydinaseisiin;

| R. | ottaa huomioon, että unionilla on keskeinen rooli Iranin kanssa tehdyn yhteisen kattavan toimintasuunnitelman osapuolena ja rooli sopimuksen täytäntöönpanoa valvovan yhteisen komission täysjäsenenä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että unionilla on keskeinen rooli Iranin kanssa tehdyn yhteisen kattavan toimintasuunnitelman osapuolena ja rooli sopimuksen täytäntöönpanoa valvovan yhteisen komission täysjäsenenä;

| S. | ottaa huomioon, että Korean demokraattinen kansantasavalta suoritti 9. syyskuuta 2016 viidennen ydinkokeensa vain joitakin kuukausia 6. tammikuuta 2016 tehdyn kokeen jälkeen; ottaa huomioon, että tämä ydinkoe, jonka Korean demokraattinen kansantasavalta väitti olleen ”onnistunut vetypommitesti”, rikkoo selkeästi maalla YK:n turvallisuusneuvoston mukaisesti olevia kansainvälisiä velvoitteita ja Koreoiden välistä vuoden 1992 ydinaseettomuusjulistusta, jonka mukaan kumpikaan Korea ei kehitä tai pidä hallussaan ydinaseita; katsoo, että kaikkien joukkotuhoaseiden mutta erityisesti ydinaseiden ja niiden maalinsaattamisjärjestelmien leviäminen on uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle; ottaa huomioon, että Korean demokraattinen kansantasavalta ilmoitti vuonna 2003 vetäytyvänsä ydinsulkusopimuksesta, se on suorittanut ydinkokeita vuodesta 2006 ja ilmoitti vuonna 2009 virallisesti kehittäneensä ydinaseen pelotteeksi, mikä merkitsee sitä, että Korean demokraattisen kansantasavallan naapureilleen Kaakkois-Aasiassa sekä alueelliselle ja kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle muodostama uhka on voimistunut; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Korean demokraattinen kansantasavalta suoritti 9. syyskuuta 2016 viidennen ydinkokeensa vain joitakin kuukausia 6. tammikuuta 2016 tehdyn kokeen jälkeen; ottaa huomioon, että tämä ydinkoe, jonka Korean demokraattinen kansantasavalta väitti olleen ”onnistunut vetypommitesti”, rikkoo selkeästi maalla YK:n turvallisuusneuvoston mukaisesti olevia kansainvälisiä velvoitteita ja Koreoiden välistä vuoden 1992 ydinaseettomuusjulistusta, jonka mukaan kumpikaan Korea ei kehitä tai pidä hallussaan ydinaseita; katsoo, että kaikkien joukkotuhoaseiden mutta erityisesti ydinaseiden ja niiden maalinsaattamisjärjestelmien leviäminen on uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle; ottaa huomioon, että Korean demokraattinen kansantasavalta ilmoitti vuonna 2003 vetäytyvänsä ydinsulkusopimuksesta, se on suorittanut ydinkokeita vuodesta 2006 ja ilmoitti vuonna 2009 virallisesti kehittäneensä ydinaseen pelotteeksi, mikä merkitsee sitä, että Korean demokraattisen kansantasavallan naapureilleen Kaakkois-Aasiassa sekä alueelliselle ja kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle muodostama uhka on voimistunut;

| T. | ottaa huomioon, että Euroopan vuoden 2003 turvallisuusstrategiassa todettiin, että joukkotuhoaseiden leviäminen voi muodostaa suurimman uhan turvallisuudellemme, mukaan luettuna joukkotuhoaseita koskevan kilpavarustelun mahdollisuus, ja että unioni on sitoutunut siihen, että monenvälisiä sopimusjärjestelyjä noudatetaan yleismaailmallisesti ja että sopimuksia ja niiden todentamissäännöksiä vahvistetaan; ottaa huomioon, että EU:n vuoden 2016 globaalistrategiassa ei mainita joukkotuhoaseita, leviämisen estämistä eikä asevalvontaa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Euroopan vuoden 2003 turvallisuusstrategiassa todettiin, että joukkotuhoaseiden leviäminen voi muodostaa suurimman uhan turvallisuudellemme, mukaan luettuna joukkotuhoaseita koskevan kilpavarustelun mahdollisuus, ja että unioni on sitoutunut siihen, että monenvälisiä sopimusjärjestelyjä noudatetaan yleismaailmallisesti ja että sopimuksia ja niiden todentamissäännöksiä vahvistetaan; ottaa huomioon, että EU:n vuoden 2016 globaalistrategiassa ei mainita joukkotuhoaseita, leviämisen estämistä eikä asevalvontaa;

| U. | ottaa huomioon, että unioni ei ydinsulkusopimuksen vuoden 2015 tarkistuskonferenssiin valmistautumisen yhteydessä valitettavasti pystynyt sopimaan yhteisestä kannasta ydinaseriisuntaan ja tunnusti ensimmäistä kertaa, että ydinaseiden seurauksista esitettiin ”erilaisia näkemyksiä”; toteaa, että tarkistuskonferenssissa ei pystytty hyväksymään loppuasiakirjaa, koska konferenssissa oltiin eri mieltä alueellisista pyrkimyksistä luoda joukkotuhoaseeton vyöhyke Lähi-itään; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että unioni ei ydinsulkusopimuksen vuoden 2015 tarkistuskonferenssiin valmistautumisen yhteydessä valitettavasti pystynyt sopimaan yhteisestä kannasta ydinaseriisuntaan ja tunnusti ensimmäistä kertaa, että ydinaseiden seurauksista esitettiin ”erilaisia näkemyksiä”; toteaa, että tarkistuskonferenssissa ei pystytty hyväksymään loppuasiakirjaa, koska konferenssissa oltiin eri mieltä alueellisista pyrkimyksistä luoda joukkotuhoaseeton vyöhyke Lähi-itään;

| V. | ottaa huomioon, että unioni on sitoutunut hyödyntämään kaikkia käytettävissään olevia asianmukaisia välineitä, jotta voidaan ehkäistä, estää, pysäyttää ja mahdollisuuksien mukaan lakkauttaa ydinaseiden leviämistä edistäviä maailmanlaajuisesti huolestuttavia ohjelmia, mikä on todettu selkeästi Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymässä joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisessa EU:n strategiassa; katsoo, että tämä on mahdollistanut aseiden leviämisen estämistä käsittelevien eurooppalaisten ajatushautomoiden entistä syvemmän yhteistyön osana asesulkukonsortiumia; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että unioni on sitoutunut hyödyntämään kaikkia käytettävissään olevia asianmukaisia välineitä, jotta voidaan ehkäistä, estää, pysäyttää ja mahdollisuuksien mukaan lakkauttaa ydinaseiden leviämistä edistäviä maailmanlaajuisesti huolestuttavia ohjelmia, mikä on todettu selkeästi Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2003 hyväksymässä joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisessa EU:n strategiassa; katsoo, että tämä on mahdollistanut aseiden leviämisen estämistä käsittelevien eurooppalaisten ajatushautomoiden entistä syvemmän yhteistyön osana asesulkukonsortiumia;

| W. | katsoo, että on tärkeää tukea ja vahvistaa kansalaisyhteiskunnan avointa osallistumista tähän kansainväliseen prosessiin; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että on tärkeää tukea ja vahvistaa kansalaisyhteiskunnan avointa osallistumista tähän kansainväliseen prosessiin;

| 1. | ilmaisee syvän huolensa turvallisuusympäristön huononemisesta Euroopan unionin naapurialueilla ja muualla maailmassa, sillä tämä voi johtaa siihen, että ydinaseita ryhdytään käyttämään uudelleen aktiivisena pelotteena, ne saattavat levitä valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden keskuudessa eikä tehokkaita aseriisuntaan ja aseiden leviämisen estämiseen liittyviä toimia toteuteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa kaikkia ydinasevaltioita toteuttamaan konkreettisia väliaikaisia toimia ydinaseiden räjäytysriskin pienentämiseksi, mukaan luettuina ydinaseiden valmiusasteen alentaminen ja ydinaseiden siirto käyttövalmiudesta varastoon, ydinaseilla sotilasdoktriinissa olevan merkityksen vähentäminen ja kaikentyyppisten ydinaseiden nopea vähentäminen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on hyvin huolissaan keskipitkän matkan ydinaseita (INF) koskevan sopimuksen mahdollisesta rikkomisesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on hyvin huolissaan siitä, että Venäjän asenne on lisännyt ydinaseisiin liittyviä uhkia, joilla on vaikutusta turvallisuuteen, vakauteen ja ennustettavuuteen maailmanlaajuisesti, ja siitä, että Venäjän suhteet Natoon ovat huonontuneet, mihin liittyy keskipitkän matkan ydinaseita (INF) koskevan sopimuksen mahdollinen rikkominen, lausunnot, jotka osoittavat yhä suurempaa valmiutta ydinaseiden käyttämiseen, sekä lausunnot, jotka osoittavat ydinaseiden mahdollisen käyttämisen harkintaa uusilla alueilla Euroopassa; kiinnittää huomioita Venäjän sotaharjoituksiin, joissa simuloidaan ydinaseiden käyttöä Puolaa vastaan, ja ilmaisee syvän huolestumisensa siitä, että ydiniskuun kykeneviä Iskander-ohjusjärjestelmiä on siirretty Kaliningradin alueelle, jonka naapureita unionin jäsenvaltiot Puola ja Liettua ovat; muistuttaa, että Kansainvälinen tuomioistuimen totesi vuonna 1996 antamassaan neuvoa-antavassa päätöksessä, että voimassa olevan kansainvälisen oikeuden mukaan se ei voi tehdä lopullista johtopäätöstä ydinaseiden käytön laillisuudesta tai laittomuudesta sellaisen valtion osalta, joka on äärimmäisessä itsepuolustustilanteessa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tukee vuoden 2016 ydinturvahuippukokousta, jossa tunnustettiin, että ydinmateriaalin laiton kauppa ja käyttö muodostaa välittömän ja vakavan uhkan koko maailman turvallisuudelle; odottaa, että toteutetaan kaiken asemateriaalin täydellinen jäljittäminen ja fyysinen turvaaminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää myönteisenä, että Yhdistyneiden kansakuntien avoin työryhmä on saattanut loppuun työnsä ydinaseriisuntaa koskevien monenvälisten neuvottelujen (OWEG) edistämisessä Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman 70/33 mukaisesti; pitää myönteisenä OEWGin loppukertomukseen (A/71/371) sisältynyttä Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen suositusta, joka hyväksyttiin laajalla tuella 19. elokuuta 2016 ja jonka mukaan vuonna 2017 kutsutaan koolle kaikille valtioille avoin konferenssi neuvottelemaan ydinaseiden kieltämistä koskevasta oikeudellisesti sitovasta välineestä, jolla pyritään niiden täydelliseen hävittämiseen; katsoo, että tämä vahvistaa ydinsulkusopimukseen sisältyviä leviämisen estämisen ja aseriisunnan tavoitteita ja velvoitteita ja auttaa luomaan edellytykset globaalille turvallisuudelle ja ydinaseettomalle maailmalle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan tällaisen konferenssin koollekutsumista vuonna 2017 ja osallistumaan siihen liittyviin toimiin rakentavasti; kehottaa korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa Federica Mogherinia ja Euroopan ulkosuhdehallintoa osallistumaan rakentavasti vuoden 2017 neuvottelukonferenssin toimintaan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palauttaa mieleen, että täydellistä ydinkoekieltoa koskeva sopimus avattiin allekirjoitettavaksi 20 vuotta sitten 24. syyskuuta 1996, ja korostaa, että yleismaailmallinen ja kansainvälisesti ja tehokkaasti todennettava koekieltosopimus on tehokkain tapa kieltää ydinaseiden koeräjäytykset ja kaikki muut ydinräjäytykset; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa täydellistä ydinkoekieltoa koskevan sopimuksen liitteessä II jäljellä olevia valtioita, joiden ratifiointia sopimuksen voimaatulo edellyttää, allekirjoittamaan ja/tai ratifioimaan sopimuksen entistä pikaisemmin, jotta tälle tärkeälle kansainväliselle välineelle saataisiin viipymättä täysi oikeusvaikutus; pitää tässä suhteessa myönteisenä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2310 (2016) hyväksymistä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | arvostaa täydellistä ydinkoekieltoa koskevan sopimuksen valmistelutoimikunnan aikaansaamaa merkittävää edistystä, kun se on saanut valmiiksi tehokkaan kansainvälisen valvontajärjestelmänsä ja käyttää sitä, mikä edistää ilman sopimuksen voimaantuloakin alueellista vakautta merkittävänä luottamusta lisäävänä toimena ja vahvistaa ydinaseiden leviämisen torjumista ja aseriisuntaa ja tuo valtioille uusia tieteellisiä ja siviilialan hyötyjä; on vakuuttunut siitä, että täydellistä ydinkoekieltoa koskevan sopimuksen valmistelutoimikunta turvautuu jatkossakin valtioiden antamaan rahoitukseen valvontajärjestelmän toiminnan jatkamiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että – toisin kuin toivottiin – ydinaseet ovat palaamassa ydinasevaltioiden strategisiin suunnitelmiin; kehottaa syventämään vuoropuhelua kaikkien ydinasevaltioiden kanssa ydinkärkien varastojen asteittaiseen pienentämiseen tähtäävien yhteisten tavoitteiden edistämiseksi; tukee erityisesti Yhdysvaltain ja Venäjän toimia sijoitettujen ydinaseidensa vähentämiseksi uudessa START-sopimuksessa sovitulla tavalla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää valitettavana, että uuden START-sopimuksen tultua voimaan vuonna 2011 ei ole käyty muita neuvotteluja sijoitettujen ja sijoittamattomien ydinkärkien pikaisesti tarvittavasta vähentämisestä eikä Yhdysvaltojen ja Venäjän federaation aiemmin sopimista toimista, joiden avulla vähennetään lyhyen matkan ydinaseita ja taktisia ydinaseita, joita pidetään substrategisina tai ei-strategisina ydinaseina, tai hävitetään ne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että lyhyen kantaman, taktisten ja tiettyjen substrategisten ydinkärkien vastavuoroinen ja samanaikainen poistaminen Euroopan alueelta voisi auttaa saavuttamaan edellytykset uusien ydinaseettomien vyöhykkeiden perustamiselle, mikä auttaisi täyttämään ydinsulkusopimukseen sisältyvät asesulku- ja aseriisuntavelvoitteet luoden samalla ennakkotapauksen ydinaseriisunnan jatkamista varten; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää ydinaseettomien vyöhykkeiden perustamista positiivisena askeleena kohti ydinaseetonta maailmaa; katsoo tältä osin, että Lähi-itään perustettava vapaaehtoisesti sovittuihin menettelyihin perustuva ydinaseeton vyöhyke olisi perusedellytys sille, että alueella voidaan saavuttaa kestävä ja kattava rauha; on tässä yhteydessä erittäin pettynyt siihen, että ydinsulkusopimukseen perustuvaa vuoden 2012 konferenssia joukkotuhoaseettoman vyöhykkeen perustamisesta Lähi-itään ei ole onnistuttu järjestämään; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tukee lisäponnisteluja Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n toimivallan lujittamiseksi, mukaan luettuna IAEA:n ydinmateriaalivalvontasopimusten lisäpöytäkirjojen soveltamisen laajentaminen ja muu toiminta luottamusta lisäävien toimenpiteiden toteuttamiseksi; pyrkii varmistamaan, että kyseisellä järjestöllä on käytössään riittävät resurssit, jotta se voi täyttää keskeisen tehtävänsä eli ydinvoima-alan toimintojen turvaamisen; kehottaa etenemään vuoden ydinsulkusopimusta käsittelevän vuoden 2017 valmistelukomitean ja vuonna 2018 pidettävän ydinaseriisuntaa käsittelevän korkean tason konferenssin järjestämisessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee tyytyväisenä merkille P5+1-valtioiden ja Iranin välillä aikaansaadun sopimuksen Iranin ydinaseita koskevista tavoitteista ja kannustaa molempia osapuolia jatkamaan yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa yhteisen kattavan toimintasuunnitelman täysimääräinen täytäntöönpano; katsoo, että yhteinen kattava toimintasuunnitelma, joka tunnetaan myös Iranin ydinsopimuksena, oli merkittävä saavutus monenväliselle diplomatialle ja erityisesti eurooppalaiselle diplomatialle ja että sen avulla voidaan parantaa huomattavasti EU:n ja Iranin suhteita sekä edistää koko alueen vakautta; katsoo, että sopimuksen tinkimättömän ja täysimääräisen täytäntöönpanon varmistaminen on nyt kaikkien osapuolten vastuulla; pitää myönteisenä, että on perustettu yhteinen komissio, jossa ovat edustettuina Iran ja E3/EU+3 (Kiina, Ranska, Saksa, Venäjän federaatio, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat) yhdessä varapuheenjohtajan / korkean edustajan kanssa; tukee täysin varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tämän toimiessa ydinsopimuksella perustetun yhteisen komission koordinaattorina ja katsoo, että ydinsopimuksen tiukka ja täysimääräinen täytäntöönpano on äärimmäisen tärkeää; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuomitsee Korean demokraattisen kansantasavallan viimeisimet ydinkokeet ja sen, että maa on torjunut lukuisia YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia, mukaan luettuna viimeisin 2. maaliskuuta 2016 annettu päätöslauselma (2070); kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa pidättymään uusista provokaatioista luopumalla ydinohjelmastaan ja ballististen ohjusten ohjelmastaan täydellisesti, todennettavasti ja peruuttamattomasti, lopettamaan kaikki niihin liittyvät toimet ja noudattamaan välittömästi kaikkia kansainvälisiä velvoitteitaan, mukaan luettuina YK:n turvallisuusneuvoston ja IAEA:n hallintoneuvoston päätöslauselmat sekä muut kansainväliset aseidenriisunta- ja asesulkunormit, ja palaamaan neuvottelupöytään; kehottaa Korean demokraattista kansantasavaltaa allekirjoittamaan ja ratifioimaan täydellisen ydinkoekieltosopimuksen viipymättä; vahvistaa halunsa ratkaista Korean demokraattisen kansantasavallan ydinasekysymykset diplomaattisesti ja poliittisesti ja tukee kuuden osapuolen neuvottelujen jatkamista; kehottaa Kiinaa lisäämään painostustaan Korean demokraattista tasavaltaa kohtaan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää myönteisenä joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevien lausekkeiden sisällyttämistä EU:n ja kolmansien maiden sopimuksiin ja toimintasuunnitelmiin; korostaa, että EU:n kaikkien kumppanimaiden on pantava täytäntöön kaikki nämä toimet poikkeuksitta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää EU:n globaalistrategian esittelyä tervetulleena ja kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa seurantatoimena päivittämään ja laajentamaan vuonna 2003 laadittua joukkotuhoaseiden vastaista unionin strategiaa ja vuoden 2009 uusia toimintalinjoja sekä ottamaan edellä kuvatut kysymykset ja ohjelmat huomioon, jotta unionista voidaan tehdä kantava voima vahvistettaessa ja edistettäessä monenvälisiä ydinaseriisunta- ja asesulkusopimuksia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää myönteisenä näiden asioiden säännöllistä pohtimista EU:n asesulkukonsortiossa ja muissa kansalaisyhteiskunnan järjestöissä ja ajatushautomoissa ja kehottaa EU:n asesulkukonsortiota, jota ohjaavat EU:n pääneuvonantaja sekä aseiden leviämisen estämisen ja aseistariisunnan alan erikoislähettiläs, laajentamaan esityslistaansa ja sisällyttämään siihen aseriisuntakysymykset; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman jäsenvaltioille, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, YK:n pääsihteerille, YK:n aseriisuntavaltuutetulle, täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestölle ja IAEA:n pääjohtajalle sekä YK:n turvallisuusneuvoston viiden pysyvän jäsenen parlamenteille. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUVL C 440, 30.12.2015, s. 97.

(2)  EUVL C 349 E, 22.12.2010, s. 77.

(3)  EUVL L 196, 24.7.2012, s. 67.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/208 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/208

---

P8_TA(2016)0425

Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 eurooppalaisesta vapaaehtoispalvelusta ja vapaaehtoistyön edistämisestä Euroopassa (2016/2872(RSP))

(2018/C 215/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöksen aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistyön Euroopan teemavuodesta (2011) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöksen aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistyön Euroopan teemavuodesta (2011) (1),

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n politiikka ja vapaaehtoistyö: valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistoiminnan tunnustaminen ja edistäminen EU:ssa” (COM(2011)0568), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n politiikka ja vapaaehtoistyö: valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistoiminnan tunnustaminen ja edistäminen EU:ssa” (COM(2011)0568),

| — | ottaa huomioon vapaaehtoistyön Euroopan teemavuoden 2011 yhteenliittymän julkaiseman asiakirjan Euroopan vapaaehtoistyön toimintaohjelmasta ”Policy Agenda for Volunteering in Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vapaaehtoistyön Euroopan teemavuoden 2011 yhteenliittymän julkaiseman asiakirjan Euroopan vapaaehtoistyön toimintaohjelmasta ”Policy Agenda for Volunteering in Europe”,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (2),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman vapaaehtoistyöstä ja vapaaehtoistoiminnasta Euroopassa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman vapaaehtoistyöstä ja vapaaehtoistoiminnasta Euroopassa (3),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vapaaehtoistyön mittaamista koskevassa oppaassaan vuonna 2011 ehdottaman vapaaehtoistyön määritelmän; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vapaaehtoistyön mittaamista koskevassa oppaassaan vuonna 2011 ehdottaman vapaaehtoistyön määritelmän;

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistoiminnan tunnustamisesta ja edistämisestä EU:ssa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistoiminnan tunnustamisesta ja edistämisestä EU:ssa (4),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman vapaaehtoistyön roolista taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman vapaaehtoistyön roolista taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä (5),

| — | ottaa huomioon vapaaehtoistyöntekijöiden oikeuksia ja velvollisuuksia koskevan eurooppalaisen peruskirjan (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vapaaehtoistyöntekijöiden oikeuksia ja velvollisuuksia koskevan eurooppalaisen peruskirjan (6),

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen vapaaehtoistyöstä ja eurooppalaisesta vapaaehtoispalvelusta (O-000107/2016 – B8-1803/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen vapaaehtoistyöstä ja eurooppalaisesta vapaaehtoispalvelusta (O-000107/2016 – B8-1803/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että vuonna 2016 eurooppalainen vapaaehtoispalvelu viettää 20-vuotisjuhlaansa ja että palvelu on kyseisten 20 vuoden aikana tukenut 100 000:ta vapaaehtoistyöntekijää; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vuonna 2016 eurooppalainen vapaaehtoispalvelu viettää 20-vuotisjuhlaansa ja että palvelu on kyseisten 20 vuoden aikana tukenut 100 000:ta vapaaehtoistyöntekijää;

| B. | painottaa, että Euroopan parlamentin voimakkaasti tukema vapaaehtoistyön Euroopan teemavuosi 2011 tarjosi merkittävän poliittisen tilaisuuden korostaa vapaaehtoistyön lisäarvoa Euroopassa ja että nyt, viisi vuotta myöhemmin, parlamentin olisi pohdittava, mitä lisäarvoa vapaaehtoistyön Euroopan teemavuosi 2011 toi toimintapolitiikan kehitykseen ja miten vapaaehtoistyö on sisällytetty keskeisiin unionin ohjelmiin, kuten Erasmus+ -ohjelmaan ja siihen kuuluvaan eurooppalaiseen vapaaehtoispalveluun; |
| --- | --- |

B.

painottaa, että Euroopan parlamentin voimakkaasti tukema vapaaehtoistyön Euroopan teemavuosi 2011 tarjosi merkittävän poliittisen tilaisuuden korostaa vapaaehtoistyön lisäarvoa Euroopassa ja että nyt, viisi vuotta myöhemmin, parlamentin olisi pohdittava, mitä lisäarvoa vapaaehtoistyön Euroopan teemavuosi 2011 toi toimintapolitiikan kehitykseen ja miten vapaaehtoistyö on sisällytetty keskeisiin unionin ohjelmiin, kuten Erasmus+ -ohjelmaan ja siihen kuuluvaan eurooppalaiseen vapaaehtoispalveluun;

| C. | palauttaa mieliin, että vapaaehtoistyön Euroopan teemavuosi 2011 antoi sysäyksen ja kontekstin monien vapaaehtoistyötä koskevien kansallisten ja oikeudellisten kehysten luomiselle ja/tai tarkistamiselle koko Euroopassa; korostaa kuitenkin, että unionilla ei edelleenkään ole koordinoitua vapaaehtoistyötä koskevaa politiikkaa, jota varten unionin toimielimissä olisi yksi ainoa yhteyspiste; |
| --- | --- |

C.

palauttaa mieliin, että vapaaehtoistyön Euroopan teemavuosi 2011 antoi sysäyksen ja kontekstin monien vapaaehtoistyötä koskevien kansallisten ja oikeudellisten kehysten luomiselle ja/tai tarkistamiselle koko Euroopassa; korostaa kuitenkin, että unionilla ei edelleenkään ole koordinoitua vapaaehtoistyötä koskevaa politiikkaa, jota varten unionin toimielimissä olisi yksi ainoa yhteyspiste;

| D. | muistuttaa, että jokainen ryhtyy vapaaehtoistyöhön vapaasta tahdostaan ja oman valintansa ja motivaationsa perusteella taloudellista etua tavoittelematta; tähdentää, että vapaaehtoistyöllä pyritään ilmaisemaan yhteisvastuuta ja että se on keino käsitellä inhimillisiä, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä tarpeita ja huolenaiheita; |
| --- | --- |

D.

muistuttaa, että jokainen ryhtyy vapaaehtoistyöhön vapaasta tahdostaan ja oman valintansa ja motivaationsa perusteella taloudellista etua tavoittelematta; tähdentää, että vapaaehtoistyöllä pyritään ilmaisemaan yhteisvastuuta ja että se on keino käsitellä inhimillisiä, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä tarpeita ja huolenaiheita;

| E. | toteaa, että vapaaehtoistyö on tärkeä osa aktiivista kansalaisuutta ja demokratiaa sekä henkilökohtaista kehitystä, sillä siinä tiivistyvät eurooppalaiset arvot, kuten yhteisvastuu ja syrjimättömyys, ja toteaa, että vapaaehtoistyöllä vaikutetaan myös osallistuvan demokratian kehittämiseen ja ihmisoikeuksien edistämiseen unionissa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että vapaaehtoistyö on tärkeä osa aktiivista kansalaisuutta ja demokratiaa sekä henkilökohtaista kehitystä, sillä siinä tiivistyvät eurooppalaiset arvot, kuten yhteisvastuu ja syrjimättömyys, ja toteaa, että vapaaehtoistyöllä vaikutetaan myös osallistuvan demokratian kehittämiseen ja ihmisoikeuksien edistämiseen unionissa ja sen ulkopuolella;

| F. | korostaa, että vapaaehtoistyö on arvokasta ja tärkeää yhtenä näkyvimmistä yhteisvastuun ilmentymistä ja että sillä edistetään ja helpotetaan sosiaalista osallisuutta, kerätään sosiaalista pääomaa ja luodaan yhteiskuntaa muuttavia voimia; katsoo, että vapaaehtoistyöllä tuetaan sellaisen menestyvän kansalaisyhteiskunnan kehitystä, joka voi tarjota luovia ja innovatiivisia ratkaisuja yhteisiin ongelmiin, että se edistää talouskasvua ja siksi sen tuottamaa sekä taloudellista että sosiaalista pääomaa on syytä arvioida erikseen ja kohdennetusti; |
| --- | --- |

F.

korostaa, että vapaaehtoistyö on arvokasta ja tärkeää yhtenä näkyvimmistä yhteisvastuun ilmentymistä ja että sillä edistetään ja helpotetaan sosiaalista osallisuutta, kerätään sosiaalista pääomaa ja luodaan yhteiskuntaa muuttavia voimia; katsoo, että vapaaehtoistyöllä tuetaan sellaisen menestyvän kansalaisyhteiskunnan kehitystä, joka voi tarjota luovia ja innovatiivisia ratkaisuja yhteisiin ongelmiin, että se edistää talouskasvua ja siksi sen tuottamaa sekä taloudellista että sosiaalista pääomaa on syytä arvioida erikseen ja kohdennetusti;

| G. | palauttaa mieliin, että kannustava ympäristö on avainasemassa pyrittäessä saamaan useampia unionin kansalaisia sitoutumaan vapaaehtoistyöhön ja siten varmistamaan vapaaehtoistyön infrastruktuurin ja vapaaehtoisjärjestöjen riittävä rahoitus, josta hyötyvät sekä vapaaehtoistyöntekijät itse että heidän toimintaansa; |
| --- | --- |

G.

palauttaa mieliin, että kannustava ympäristö on avainasemassa pyrittäessä saamaan useampia unionin kansalaisia sitoutumaan vapaaehtoistyöhön ja siten varmistamaan vapaaehtoistyön infrastruktuurin ja vapaaehtoisjärjestöjen riittävä rahoitus, josta hyötyvät sekä vapaaehtoistyöntekijät itse että heidän toimintaansa;

| H. | korostaa vapaaehtoistyön edellyttävän sellaisten tukijärjestelyjen ja/tai tarkoituksenmukaisten organisatoristen rakenteiden yhdistelmää, joilla määritetään vapaaehtoistyöntekijöitä koskevat ja vapaaehtoistyöhön liittyvät oikeudet ja vastuut; |
| --- | --- |

H.

korostaa vapaaehtoistyön edellyttävän sellaisten tukijärjestelyjen ja/tai tarkoituksenmukaisten organisatoristen rakenteiden yhdistelmää, joilla määritetään vapaaehtoistyöntekijöitä koskevat ja vapaaehtoistyöhön liittyvät oikeudet ja vastuut;

| I. | korostaa, että kaikilla kansalaisilla on yhtäläinen oikeus osallistua vapaaehtoistyöhön ja saada suojelua kaikenlaiselta syrjinnältä ja että kaikille kansalaisille olisi annettava oikeus sovittaa vapaaehtoistoimintansa yhteen yksityis- ja työelämän kanssa, jotta he voivat hoitaa vapaaehtoistoiminnan tehtävänsä jossain määrin joustavasti; |
| --- | --- |

I.

korostaa, että kaikilla kansalaisilla on yhtäläinen oikeus osallistua vapaaehtoistyöhön ja saada suojelua kaikenlaiselta syrjinnältä ja että kaikille kansalaisille olisi annettava oikeus sovittaa vapaaehtoistoimintansa yhteen yksityis- ja työelämän kanssa, jotta he voivat hoitaa vapaaehtoistoiminnan tehtävänsä jossain määrin joustavasti;

| J. | painottaa, että vapaaehtoistyön sosiaalisen ja taloudellisen arvon tunnustaminen on myös erittäin tärkeää, jotta voidaan edistää asianmukaisia kannustimia kaikille sidosryhmille ja lisätä näin vapaaehtoistyön määrää, laatua ja vaikutusta; |
| --- | --- |

J.

painottaa, että vapaaehtoistyön sosiaalisen ja taloudellisen arvon tunnustaminen on myös erittäin tärkeää, jotta voidaan edistää asianmukaisia kannustimia kaikille sidosryhmille ja lisätä näin vapaaehtoistyön määrää, laatua ja vaikutusta;

| K. | palauttaa mieliin Euroopan vapaaehtoistyön pääkaupunki -kilpailun, joka tuo esiin Euroopan kuntien saavutuksia siinä, kuinka ne ottavat vapaaehtoistyöntekijöiden toiminnan huomioon ja tukevat sitä alueellaan; |
| --- | --- |

K.

palauttaa mieliin Euroopan vapaaehtoistyön pääkaupunki -kilpailun, joka tuo esiin Euroopan kuntien saavutuksia siinä, kuinka ne ottavat vapaaehtoistyöntekijöiden toiminnan huomioon ja tukevat sitä alueellaan;

| L. | korostaa, että uusi Erasmus+-ohjelma tarjoaa edelleen mahdollisuuksia rahoittaa ja tukea vapaaehtoistyön hankkeita etenkin eurooppalaista vapaaehtoispalvelua koskevan ohjelman kautta ja että komission EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosasto on käynnistänyt EU:n vapaaehtoisapua koskevan ohjelman käytännön tuen tarjoamiseksi humanitaarisen avun hankkeille; toteaa, että unionin uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020 varattiin jonkin verran unionin varoja vapaaehtoistoimintaan ja että erityisesti komission muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston nykyisin hallinnoimassa Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa vapaaehtoistyö säilytti ensisijaisen asemansa; toteaa kuitenkin, että vapaaehtoisjärjestöjen mahdollisuudet saada rahoitusta muista merkittävistä unionin rahastoista, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, ovat edelleen hyvin rajalliset; |
| --- | --- |

L.

korostaa, että uusi Erasmus+-ohjelma tarjoaa edelleen mahdollisuuksia rahoittaa ja tukea vapaaehtoistyön hankkeita etenkin eurooppalaista vapaaehtoispalvelua koskevan ohjelman kautta ja että komission EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosasto on käynnistänyt EU:n vapaaehtoisapua koskevan ohjelman käytännön tuen tarjoamiseksi humanitaarisen avun hankkeille; toteaa, että unionin uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020 varattiin jonkin verran unionin varoja vapaaehtoistoimintaan ja että erityisesti komission muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston nykyisin hallinnoimassa Kansalaisten Eurooppa -ohjelmassa vapaaehtoistyö säilytti ensisijaisen asemansa; toteaa kuitenkin, että vapaaehtoisjärjestöjen mahdollisuudet saada rahoitusta muista merkittävistä unionin rahastoista, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, ovat edelleen hyvin rajalliset;

| M. | toteaa jälleen, että EU:n vastaus nykyiseen pakolaiskriisiin tuo hyvin esiin vapaaehtoistyöntekijöiden merkityksen ja tavan, jolla he ilmentävät eurooppalaisia arvoja, auttavat lisäämään kestokykyä ja ovat käytettävissä joustavien ja käytännönläheisten ratkaisujen tarjoamiseksi yhteisiin haasteisiin, ja että se symboloi tätä näkyvästi; |
| --- | --- |

M.

toteaa jälleen, että EU:n vastaus nykyiseen pakolaiskriisiin tuo hyvin esiin vapaaehtoistyöntekijöiden merkityksen ja tavan, jolla he ilmentävät eurooppalaisia arvoja, auttavat lisäämään kestokykyä ja ovat käytettävissä joustavien ja käytännönläheisten ratkaisujen tarjoamiseksi yhteisiin haasteisiin, ja että se symboloi tätä näkyvästi;

| 1. | toteaa, että vapaaehtoistyö on yhteisvastuun, vapauden ja vastuullisuuden ilmentymä ja että se vahvistaa osaltaan aktiivista kansalaisuutta ja henkilökohtaista inhimillistä kehitystä: katsoo, että se on keskeinen väline sosiaalisen osallisuuden ja yhteenkuuluvuuden kannalta samoin kuin koulutuksessa ja kulttuurien välisessä vuoropuhelussa ja auttaa merkittävästi levittämään eurooppalaisia arvoja; korostaa, että sen hyödyt on tunnustettu myös kolmansien maiden kanssa tehtävässä vapaaehtoistyössä strategisena välineenä, jolla edistetään keskinäistä yhteisymmärrystä ja kulttuurien välisiä suhteita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää tärkeänä luoda vapaaehtoistoiminnalle unionin kehys, jossa määritetään oikeudet ja vastuut ja jolla helpotetaan liikkuvuutta ja taitojen tunnustamista; kannustaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole määrittäneet vapaaehtoistyöntekijöitä koskevia oikeudellisia puitteita, hyödyntämään Euroopan vapaaehtoistyön toimintaohjelman suosituksia sekä vapaaehtoistyöntekijöiden oikeuksia ja velvollisuuksia koskevaa eurooppalaista peruskirjaa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön konkreettisia validointiprosesseja vuonna 2012 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti, jotta varmistetaan parempi yhteisymmärrys sekä taitojen ja pätevyyksien vertailtavuus; pyytää antamaan tulevissa eurooppalaista osaamispassia ja Europass-järjestelmää koskevissa aloitteissa vapaaehtoistoiminnalle suuremman painoarvon epävirallisen ja arkioppimisen muotona; muistuttaa, että vapaaehtoistyö auttaa hankkimaan taitoja ja pätevyyksiä, jotka voivat helpottaa työmarkkinoille pääsyä; korostaa, että vapaaehtoistyöntekijöitä ei saisi koskaan pitää tai käyttää korvaavana työvoimana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että Euroopassa lähes 100 miljoonaa eri-ikäistä kansalaista tekee vapaaehtoistyötä ja heidän työnsä tuottaa noin 5 prosenttia Euroopan bruttokansantuotteesta; kehottaa komissiota ottamaan vapaaehtoistyöntekijöiden tuottamien tavaroiden ja palvelujen taloudellisen arvon huomioon ottamaan toimintapolitiikoissaan vapaaehtoistyöntekijät paremmin huomioon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että uutta varainhoitoasetusta koskevassa komission ehdotuksessa esitettyä ajatusta siitä, että vapaaehtoistyöhön käytetty aika voitaisiin laskea yhteisrahoitukseksi unionin avustuksissa, olisi tuettava ja että se olisi pantava täytäntöön; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa Eurostatia tukemaan jäsenvaltioita tässä hankkeessa, jotta varmistetaan, että Euroopassa kerätyt tiedot ovat vertailukelpoisia, ja kehittämään vapaaehtoistyön sosiaalisten vaikutusten mittaamiseen tarkoitettuja yhteisiä koko unionissa päteviä indikaattoreita ja menettelytapoja; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön Kansainvälisen työjärjestön kehittämän järjestelmän, jolla mitataan vapaaehtoistyön taloudellista arvoa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kannustaa jäsenvaltioita perustamaan riittävästi rahoitettuja kansallisia vapaaehtoispalvelujärjestelmiä sekä parantamaan mahdollisuuksia saada laadukasta tietoa vapaaehtoistyömahdollisuuksista kansallisella ja paikallisella tasolla erityisesti nykyisten nuorisotiedotusverkostojen ja vertaistiedotuksen kautta, mikäli ne eivät vielä ole niin tehneet; kannustaa niitä lisäksi perustamaan kansallisia yhteiskuntapalvelun yhteyspisteitä, jotka edistäisivät myös kaikenikäisille tarkoitettuja kansainvälisiä vapaaehtoistyömahdollisuuksia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota edistämään paremmin koordinoidun eurooppalaista vapaaehtoistyötä koskevan toimintapolitiikan kehittämistä ja perustamaan komissioon keskitetyn yhteyspisteen, joka loisi yhteyden yksittäisten aloitteiden ja ohjelmien välille ja helpottaisi vapaaehtoisohjelmiin osallistumista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pyytää komissiota laatimaan tutkimuksen kansallisista vapaaehtoistyön järjestelmistä, yhteiskuntapalvelusta ja solidaarisuusjoukoista sekä potentiaalisten vapaaehtoistyöntekijöiden nykyisistä toimintamahdollisuuksista eri jäsenvaltioissa, jotta voidaan edistää keskinäistä ymmärrystä ja hyvien käytäntöjen levittämistä, sekä mahdollisuudesta perustaa nykyisten vapaaehtoistyömahdollisuuksien täydennykseksi eurooppalainen yhteiskuntapalvelu – kaikki tämä unionin kansalaisuuden tukemiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille komission ajatuksen uudesta nuorison vapaaehtoistyöaloitteesta eli niin kutsutuista unionin solidaarisuusjoukoista; kehottaa komissiota arvioimaan tämän aloitteen lisäarvon kansalaisyhteiskunnan jo tekemän työn tukemiseksi ja huolehtimaan siitä, että vapaaehtoisjärjestöt otetaan mukaan aloitteen suunnitteluun; korostaa lisäksi tarvetta varmistaa, ettei sen täytäntöönpano vaaranna muihin ohjelmiin jo osoitettuja määrärahoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tukee komissiota ja jäsenvaltioita eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun 20-vuotisen toiminnan juhlistamisessa; katsoo ehdottomasti, että eurooppalainen vapaaehtoispalvelu hyödyttää siinä mukana olevia henkilöitä ja järjestöjä sekä koko yhteiskuntaa ja että sillä olisi lujitettava Erasmus+ -ohjelman kansalaistoimintaulottuvuutta; korostaa, että on tärkeää tehdä eurooppalaista vapaaehtoispalvelua tunnetuksi kaikkien nuorten keskuudessa, etenkin sellaisten, jotka eivät vielä ole kiinnostuneet vapaaehtoistyöstä ja liikkuvuudesta, ja näin motivoida heitä ja muuttaa asenteita – unohtamatta kuitenkaan vanhempia sukupolvia, sillä heillä on tärkeä tehtävä esimerkiksi mentoreina; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun asemaa koulutus- ja korkeakoulujärjestelmissään keinona välittää yhteisvastuuseen ja kansalaistoimintaan osallistumiseen kasvamista nuoremman sukupolven keskuudessa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että eurooppalainen vapaaehtoistyöpalvelu perustuu korkealaatuisiin vapaaehtoistarjontaan ja siinä noudatetaan vapaaehtoistyöntekijöiden peruskirjaa sekä oppimiseen liittyvää liikkuvuutta koskevan peruskirjan periaatteita; toteaa, että eurooppalaisen vapaaehtoistyöpalvelun olisi perustuttava rakenteeseen, joka kannustaa vapaaehtoisjärjestöjä ryhtymään vastaanottaviksi järjestöiksi, ja sen olisi siksi tarjottava niille riittävästi rahoitusta ja koulutusta sekä lujitettava monia vastaanottavia järjestöjä muun muassa hallinnoinnissa ja koulutuksessa tukevien koordinoivien järjestöjen asemaa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun olisi tarjottava mahdollisuus osallistua ohjelmaan nopeasti ja helposti, ja kehottaa siksi yksinkertaistamaan sen nykyistä hakujärjestelmää; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa tarvetta tehostaa ulkomailla tapahtuvan vapaaehtoistyökokemuksen jälkeistä seurantaa ja paikallista ulottuvuutta tarjoamalla tukea sekä ennen lähtöä että paluun jälkeen paluuorientointi- ja paluuintegrointikoulutusten muodossa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vaatii kansallisia sekä alue- ja paikallisviranomaisia myöntämään riittävästi rahoitusta, yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä ja myöntämään verokannustimia erityisesti pienille vapaaehtoisjärjestöille ja -verkostoille, joilla on rajalliset resurssit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vaatii, että koko prosessin ajan on varmistettava korkealaatuinen mentorointi vastuullisen vapaaehtoishallinnon avulla sekä siten, että tiedotetaan vapaaehtoistyöntekijöille näiden omasta vastuusta järjestöä ja yhteisöä kohtaan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota parantamaan ja muokkaamaan eurooppalaista vapaaehtoispalvelua koskevaa tiedotusstrategiaa painottamalla vapaaehtoistyön sosiaalista, inhimillistä ja yhteiskunnallista arvoa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | painottaa aktiivisen ikääntymisen merkitystä vapaaehtoistyössä ja korostaa niin nuorten kuin vanhempienkin ihmisten roolia eurooppalaisessa kansalaistoiminnassa, jota vauhditettiin vapaaehtoistyön Euroopan teemavuodella (2011) ja aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden Euroopan teemavuodella (2012); |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUVL L 17, 22.1.2010, s. 43.

(2)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0549.

(4)  EUVL C 332 E, 15.11.2013, s. 14.

(5)  EUVL C 259 E, 29.10.2009, s. 9.

(6)  http://ec.europa.eu/citizenship/pdf/volunteering_charter_en.pdf

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/212

---

P8_TA(2016)0426

EU:n nuorisostrategia 2013–2015

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 EU:n nuorisostrategian 2013–2015 arvioinnista (2015/2351(INI))

(2018/C 215/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 165 ja 166 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 165 ja 166 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14, 15, 21, 24 ja 32 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14, 15, 21, 24 ja 32 artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1288/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1288/2013 (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston päätöslauselman Euroopan unionin nuorisoalan työsuunnitelmasta vuosiksi 2016–2018 (2) ja 20. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöslauselman Euroopan unionin nuorisoalan työsuunnitelmasta vuosiksi 2014–2015 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätöslauselman Euroopan unionin nuorisoalan työsuunnitelmasta vuosiksi 2016–2018 (2) ja 20. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöslauselman Euroopan unionin nuorisoalan työsuunnitelmasta vuosiksi 2014–2015 (3),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen nuorisotakuun perustamisesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen nuorisotakuun perustamisesta (4),

| — | ottaa huomioon 7. ja 8. helmikuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät nuorisotyöllisyysaloitteesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. ja 8. helmikuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät nuorisotyöllisyysaloitteesta (5),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) (6),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (”ET 2020”) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (”ET 2020”) (7),

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Erasmus+ ja muut välineet ammatillisen koulutuksen liikkumisen edistämiseksi – elinikäisen oppimisen lähestymistapa” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Erasmus+ ja muut välineet ammatillisen koulutuksen liikkumisen edistämiseksi – elinikäisen oppimisen lähestymistapa” (8),

| — | ottaa huomioon Pariisissa 17. maaliskuuta 2015 pidetyssä EU:n opetusministereiden epävirallisessa kokouksessa annetun Pariisin julistuksen kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisissa 17. maaliskuuta 2015 pidetyssä EU:n opetusministereiden epävirallisessa kokouksessa annetun Pariisin julistuksen kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla,

| — | ottaa huomioon neuvoston ja komission yhteisen vuoden 2015 raportin nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta (2010–2018), jonka neuvosto hyväksyi 23. marraskuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja komission yhteisen vuoden 2015 raportin nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta (2010–2018), jonka neuvosto hyväksyi 23. marraskuuta 2015,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Luonnos neuvoston ja komission yhteiseksi vuoden 2015 raportiksi nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta (2010–2018)” (COM(2015)0429) sekä komission yksiköiden valmisteluasiakirjat, jotka olivat komission tiedonannon liitteinä: ”Results of the open method of coordination in the youth field with a special focus on the second cycle (2013-2015)” (SWD(2015)0168) ja ”Situation of young people in the EU” (SWD(2015)0169), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Luonnos neuvoston ja komission yhteiseksi vuoden 2015 raportiksi nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta (2010–2018)” (COM(2015)0429) sekä komission yksiköiden valmisteluasiakirjat, jotka olivat komission tiedonannon liitteinä: ”Results of the open method of coordination in the youth field with a special focus on the second cycle (2013-2015)” (SWD(2015)0168) ja ”Situation of young people in the EU” (SWD(2015)0169),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista,

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2015 annetun komission tiedonannon vuonna 2015 annetun neuvoston ja komission yhteisen raportin eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta: ”Uudet painopisteet eurooppalaiselle yhteistyölle koulutuksen alalla” (COM(2015)0408), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2015 annetun komission tiedonannon vuonna 2015 annetun neuvoston ja komission yhteisen raportin eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta: ”Uudet painopisteet eurooppalaiselle yhteistyölle koulutuksen alalla” (COM(2015)0408),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n nuorisostrategian 2010–2012 täytäntöönpanosta (9) ja 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:n nuorisostrategiasta – satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman EU:n nuorisostrategian 2010–2012 täytäntöönpanosta (9) ja 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:n nuorisostrategiasta – satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin (10),

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU-asioiden oppimisesta koulussa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU-asioiden oppimisesta koulussa (11),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman nuorten yrittäjyyden edistämisestä koulutuksen avulla (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman nuorten yrittäjyyden edistämisestä koulutuksen avulla (12),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Bolognan prosessin täytäntöönpanon seurannasta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Bolognan prosessin täytäntöönpanon seurannasta (13),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurienvälisen vuoropuhelun, kulttuurisen monimuotoisuuden ja koulutuksen merkityksestä EU:n perusarvojen edistämisessä (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurienvälisen vuoropuhelun, kulttuurisen monimuotoisuuden ja koulutuksen merkityksestä EU:n perusarvojen edistämisessä (14),

| — | ottaa huomioon Euroopan nuorisofoorumin laatiman varjomietinnön nuorisopolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan nuorisofoorumin laatiman varjomietinnön nuorisopolitiikasta,

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2014 annetun neuvoston suosituksen harjoittelun laatupuitteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2014 annetun neuvoston suosituksen harjoittelun laatupuitteista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä talousarvion valvontavaliokunnan ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0250/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä talousarvion valvontavaliokunnan ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0250/2016),

| A. | katsoo, että nuorten olisi osallistuttava aktiivisesti kaikkien nuorisopolitiikkojen suunnitteluun, kehittämiseen, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että nuorten olisi osallistuttava aktiivisesti kaikkien nuorisopolitiikkojen suunnitteluun, kehittämiseen, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin;

| B. | toteaa, että nuoria olisi autettava ja voimaannutettava ratkaisemaan ne äärimmäisen vaikeat ongelmat, joita vastaan he tällä hetkellä joutuvat kamppailemaan, sekä vastaamaan edessä oleviin haasteisiin entistä relevantimman, tehokkaamman ja paremmin koordinoidun nuorisopolitiikan sekä paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason ja EU-tason talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan resurssien kohdennetun käytön avulla; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että nuoria olisi autettava ja voimaannutettava ratkaisemaan ne äärimmäisen vaikeat ongelmat, joita vastaan he tällä hetkellä joutuvat kamppailemaan, sekä vastaamaan edessä oleviin haasteisiin entistä relevantimman, tehokkaamman ja paremmin koordinoidun nuorisopolitiikan sekä paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason ja EU-tason talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan resurssien kohdennetun käytön avulla;

| C. | toteaa, että on tehostettava nuorisopolitiikan valtavirtaistamista, monialaista yhteistyötä ja sosiaalisia toimia EU:ssa sekä synergiavaikutuksia Euroopan nuorisostrategian ja muiden eurooppalaisten strategioiden välillä, esimerkkeinä koulutusta, terveyttä ja työllisyyttä koskevat strategiat, jotta voidaan taata, että sekä nykyisellä että tulevalla politiikalla käsitellään tehokkaasti nuorten tilanteita ja tarpeita heidän joutuessaan vastaamaan vakaviin taloudellisiin, työllisyyttä koskeviin ja sosiaalisiin ongelmiin; katsoo, että siksi nuorisojärjestöjen osallistuminen tämän politiikan laatimiseen on keskeistä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että on tehostettava nuorisopolitiikan valtavirtaistamista, monialaista yhteistyötä ja sosiaalisia toimia EU:ssa sekä synergiavaikutuksia Euroopan nuorisostrategian ja muiden eurooppalaisten strategioiden välillä, esimerkkeinä koulutusta, terveyttä ja työllisyyttä koskevat strategiat, jotta voidaan taata, että sekä nykyisellä että tulevalla politiikalla käsitellään tehokkaasti nuorten tilanteita ja tarpeita heidän joutuessaan vastaamaan vakaviin taloudellisiin, työllisyyttä koskeviin ja sosiaalisiin ongelmiin; katsoo, että siksi nuorisojärjestöjen osallistuminen tämän politiikan laatimiseen on keskeistä;

| D. | toteaa, että avointa koordinointimenetelmää sovelletaan nuorisoalalla, koska eurooppalaisesta yhteistyöstä työllisyyden alalla on saatu hyviä kokemuksia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että avointa koordinointimenetelmää sovelletaan nuorisoalalla, koska eurooppalaisesta yhteistyöstä työllisyyden alalla on saatu hyviä kokemuksia;

| E. | toteaa, että yksi Erasmus+ -ohjelmalle asetettuja kokonaistavoitteita on vaikuttaa osaltaan nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden (2010–2018) saavuttamiseen; katsoo, että tässä yhteydessä on varmistettava uudistetun Erasmus+ -ohjelman mukainen nuorisojärjestöjen mahdollisuus saada hankeavustuksia ja pienten hankkeiden tukikelpoisuusesteiden poistaminen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että yksi Erasmus+ -ohjelmalle asetettuja kokonaistavoitteita on vaikuttaa osaltaan nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden (2010–2018) saavuttamiseen; katsoo, että tässä yhteydessä on varmistettava uudistetun Erasmus+ -ohjelman mukainen nuorisojärjestöjen mahdollisuus saada hankeavustuksia ja pienten hankkeiden tukikelpoisuusesteiden poistaminen;

| F. | toteaa, että Euroopan nuorisostrategian (2010–2018) tarkoituksena on toteuttaa aloitteita seuraavilla kahdeksalla toiminta-alalla: koulutus, työllisyys ja yrittäjyys, terveys ja hyvinvointi, osallistuminen, vapaaehtoistoiminta, sosiaalinen osallisuus, nuoriso ja maailma sekä luovuus ja kulttuuri; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan nuorisostrategian (2010–2018) tarkoituksena on toteuttaa aloitteita seuraavilla kahdeksalla toiminta-alalla: koulutus, työllisyys ja yrittäjyys, terveys ja hyvinvointi, osallistuminen, vapaaehtoistoiminta, sosiaalinen osallisuus, nuoriso ja maailma sekä luovuus ja kulttuuri;

| G. | toteaa, että EU:n nuorisostrategian (2010–2018) kolmannen ja viimeisen kolmen vuoden jakson painopisteenä on kaikkien nuorten, etenkin lähtökohdiltaan vähäosaisten, sosiaalinen osallisuus, vahvempi osallistuminen demokraattiseen päätöksentekoon ja kansalaistoimintaan sekä helpompi siirtyminen työmarkkinoille; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että EU:n nuorisostrategian (2010–2018) kolmannen ja viimeisen kolmen vuoden jakson painopisteenä on kaikkien nuorten, etenkin lähtökohdiltaan vähäosaisten, sosiaalinen osallisuus, vahvempi osallistuminen demokraattiseen päätöksentekoon ja kansalaistoimintaan sekä helpompi siirtyminen työmarkkinoille;

| H. | toteaa, että EU:n nuorisostrategiassa (2010–2018) korostetaan jatkuvan jäsennellyn vuoropuhelun pitämistä yllä päätöksentekijöiden ja nuorten sekä nuorisojärjestöjen kesken; huomauttaa kuitenkin, että 57 prosenttia nuorisojärjestöistä EU:ssa katsoo, ettei nuorten asiantuntemusta oteta huomioon nuorisopolitiikkaa laadittaessa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että EU:n nuorisostrategiassa (2010–2018) korostetaan jatkuvan jäsennellyn vuoropuhelun pitämistä yllä päätöksentekijöiden ja nuorten sekä nuorisojärjestöjen kesken; huomauttaa kuitenkin, että 57 prosenttia nuorisojärjestöistä EU:ssa katsoo, ettei nuorten asiantuntemusta oteta huomioon nuorisopolitiikkaa laadittaessa;

| I. | katsoo, että nuorisopolitiikan olisi perustuttava oikeuksiin ja että sillä olisi tuettava kaikkien nuorten kehitystä niin, että varmistetaan nuorten oikeuksien ja potentiaalin toteutuminen samalla kun vältetään erityisryhmien leimaamista; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että nuorisopolitiikan olisi perustuttava oikeuksiin ja että sillä olisi tuettava kaikkien nuorten kehitystä niin, että varmistetaan nuorten oikeuksien ja potentiaalin toteutuminen samalla kun vältetään erityisryhmien leimaamista;

| J. | pitää tärkeänä korostaa, että nuoret ovat monilla tavoin poliittisesti aktiivisia mutta heidän osallistumisensa vaaleihin on laskussa; |
| --- | --- |

J.

pitää tärkeänä korostaa, että nuoret ovat monilla tavoin poliittisesti aktiivisia mutta heidän osallistumisensa vaaleihin on laskussa;

| K. | pitää tärkeänä varmistaa, että laadukas – sekä virallinen että epävirallinen – koulutus on kaikkien nuorten saatavilla, koska nykypäivän eurooppalaisella nuorisolla on korkea työttömyysaste monissa jäsenvaltioissa, epävakaita työsuhteita ja entistä suurempi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski, mikä koskee erityisesti heikosti koulutettuja nuoria, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria ja nuoria, joilla on erityistarpeita, ja taustaltaan heikommista sosioekonomisista oloista tulevia nuoria, jotka kuuluvat esimerkiksi etnisiin vähemmistöihin tai ovat pakolaisia, maahanmuuttajia tai turvapaikanhakijoita, jotka joutuvat muita todennäköisemmin työttömiksi ja syrjäytyneiksi; |
| --- | --- |

K.

pitää tärkeänä varmistaa, että laadukas – sekä virallinen että epävirallinen – koulutus on kaikkien nuorten saatavilla, koska nykypäivän eurooppalaisella nuorisolla on korkea työttömyysaste monissa jäsenvaltioissa, epävakaita työsuhteita ja entistä suurempi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski, mikä koskee erityisesti heikosti koulutettuja nuoria, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia nuoria ja nuoria, joilla on erityistarpeita, ja taustaltaan heikommista sosioekonomisista oloista tulevia nuoria, jotka kuuluvat esimerkiksi etnisiin vähemmistöihin tai ovat pakolaisia, maahanmuuttajia tai turvapaikanhakijoita, jotka joutuvat muita todennäköisemmin työttömiksi ja syrjäytyneiksi;

| L. | katsoo, että nuorten naisten määrän lisäämiseksi työmarkkinoilla on toteutettava jatkuvia toimia varsinkin äitiysloman jälkeen ja yksinhuoltajaäitien tapauksessa ja että nuorten maahanmuuttajien, koulunkäyntinsä keskeyttäneiden, heikosti koulutettujen, nuorten vammaisten ja kaikkien nuorten vaarana on syrjintä; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että nuorten naisten määrän lisäämiseksi työmarkkinoilla on toteutettava jatkuvia toimia varsinkin äitiysloman jälkeen ja yksinhuoltajaäitien tapauksessa ja että nuorten maahanmuuttajien, koulunkäyntinsä keskeyttäneiden, heikosti koulutettujen, nuorten vammaisten ja kaikkien nuorten vaarana on syrjintä;

| M. | toteaa, että koulutuksesta voi olla apua nuorten sosiaalisen osallistumattomuuden, syrjäytymisen ja radikalisoitumisen torjunnassa, nuorisotyöttömyyteen puuttumisessa ja nuorten tietämyksen parantamisessa EU:n pohjana olevista perusarvoista; katsoo, että kulttuurien ja uskontojen väliset lähestymistavat ovat ratkaisevan tärkeitä pyrittäessä rakentamaan vastavuoroista kunnioitusta ja integroimaan nuoria koulutukseen ja yhteiskuntaan sekä torjuttaessa ennakkoluuloja ja suvaitsemattomuutta; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että koulutuksesta voi olla apua nuorten sosiaalisen osallistumattomuuden, syrjäytymisen ja radikalisoitumisen torjunnassa, nuorisotyöttömyyteen puuttumisessa ja nuorten tietämyksen parantamisessa EU:n pohjana olevista perusarvoista; katsoo, että kulttuurien ja uskontojen väliset lähestymistavat ovat ratkaisevan tärkeitä pyrittäessä rakentamaan vastavuoroista kunnioitusta ja integroimaan nuoria koulutukseen ja yhteiskuntaan sekä torjuttaessa ennakkoluuloja ja suvaitsemattomuutta;

| N. | ottaa huomioon, että urheilutoiminnan erityisluonne ja sen osuus muita heikommassa asemassa olevien nuorten, erityisesti pakolaisten ja maahanmuuttajien, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen merkitsevät sitä, että sen avulla voidaan torjua muukalaisvihaa ja rasismia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että urheilutoiminnan erityisluonne ja sen osuus muita heikommassa asemassa olevien nuorten, erityisesti pakolaisten ja maahanmuuttajien, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen merkitsevät sitä, että sen avulla voidaan torjua muukalaisvihaa ja rasismia;

| O. | toteaa, että nuoret ovat tulevaisuus ja että heidät olisi nähtävä resurssina ja valtavana mahdollisuutena eurooppalaisten yhteiskuntien tulevaisuudelle; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että nuoret ovat tulevaisuus ja että heidät olisi nähtävä resurssina ja valtavana mahdollisuutena eurooppalaisten yhteiskuntien tulevaisuudelle;

| P. | pitää keskeisenä sisällyttää nuorisopolitiikkoihin sukupuolinäkökohta, jossa otetaan huomioon nuorten naisten ja tyttöjen kohtaamat eritysolosuhteet ja -haasteet päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa; katsoo, että nuorisopolitiikkaan on sisällytettävä sukupuolisensitiivisiä erityistoimenpiteitä, kuten naisiin ja tyttöihin kohdistetun väkivallan torjunta, seksuaali- ja suhdekasvatus sekä sukupuolten tasa-arvoa koskeva koulutus; |
| --- | --- |

P.

pitää keskeisenä sisällyttää nuorisopolitiikkoihin sukupuolinäkökohta, jossa otetaan huomioon nuorten naisten ja tyttöjen kohtaamat eritysolosuhteet ja -haasteet päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa; katsoo, että nuorisopolitiikkaan on sisällytettävä sukupuolisensitiivisiä erityistoimenpiteitä, kuten naisiin ja tyttöihin kohdistetun väkivallan torjunta, seksuaali- ja suhdekasvatus sekä sukupuolten tasa-arvoa koskeva koulutus;

| Q. | katsoo, että moniperustaisesta syrjinnästä kärsivien nuorten, muun muassa vammaisten tai psyykkisistä ongelmista kärsivien nuorten, sekä itsensä hlbti-ihmisiksi tunnistavien nuorten tarpeet on myös otettava erityisesti huomioon nuorisopolitiikkojen laadinnassa ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että moniperustaisesta syrjinnästä kärsivien nuorten, muun muassa vammaisten tai psyykkisistä ongelmista kärsivien nuorten, sekä itsensä hlbti-ihmisiksi tunnistavien nuorten tarpeet on myös otettava erityisesti huomioon nuorisopolitiikkojen laadinnassa ja täytäntöönpanossa;

| R. | katsoo, että sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisen liikkuvuuden on oltava EU:n nuorisostrategian keskeisiä painopisteitä ja että strategia on siksi suunnattava erityisesti heikossa asemassa oleviin nuoriin, kuten köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsiviin nuoriin, eristyneiltä maaseutualueilta peräisin oleviin nuoriin tai marginalisoituneisiin yhteisöihin, kuten etnisiin vähemmistöihin tai pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin, kuuluviin nuoriin; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisen liikkuvuuden on oltava EU:n nuorisostrategian keskeisiä painopisteitä ja että strategia on siksi suunnattava erityisesti heikossa asemassa oleviin nuoriin, kuten köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsiviin nuoriin, eristyneiltä maaseutualueilta peräisin oleviin nuoriin tai marginalisoituneisiin yhteisöihin, kuten etnisiin vähemmistöihin tai pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin, kuuluviin nuoriin;

Yleiset suositukset

| 1. | pitää myönteisenä 15. syyskuuta 2015 esitettyä EU:n vuoden 2015 nuorisoraporttia, joka perustuu komission tiedonantoon nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön eurooppalaisten puitteiden täytäntöönpanosta (2010–2018) ja johon sisältyivät tärkeimmät tulokset Euroopan nuorisostrategian viimeisimmästä kolmen vuoden jaksosta ja ehdotukset seuraavan jakson painopisteiksi (COM(2015)0429); suosittaa, että EU sekä kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset varmistavat, että nuorisopolitiikkoja käsittelevistä EU-tason eri ohjelmista tiedotetaan hyvin ja ne pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja koordinoidaan hyvin, jotta vastataan tuleviin sosiaalisiin ja koulutuksellisiin haasteisiin liittyviin uusiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää avointa koordinointimenetelmää asianmukaisena mutta silti riittämättömänä tapana tehdä nuorisopoliittisia päätöksiä ja katsoo, että sitä on täydennettävä muilla toimenpiteillä; toistaa pyyntönsä läheisemmästä yhteistyöstä ja parhaiden käytäntöjen vaihdosta nuorisoasioissa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla; vaatii jäsenvaltioita sopimaan selkeistä indikaattoreista ja vertailuarvoista, jotta mahdollistetaan tapahtuneen edistymisen seuranta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että vammaiset nuoret on otettava mukaan työelämään, jotta he voivat elää itsenäistä elämää ja integroitua täysin yhteiskuntaan aktiivisina osallistujina ja todellisina myötävaikuttajina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa jäsennellyn vuoropuhelun merkitystä keinona saada sekä nuorisojärjestöissä toimivat että muut nuoret mukaan toimintaan; korostaa tässä yhteydessä, että vuoropuhelun laajuutta, näkyvyyttä ja laatua on lisättävä ja parannettava siten, että kiinnitetään erityistä huomiota heikossa asemassa olevien ja syrjäytyneiden ryhmien osallistumiseen, jotta nuorisopolitiikkaa voidaan kehittää, panna täytäntöön ja arvioida tehokkaammin kaikilla tasoilla ja edistää aktiivista kansalaisuutta nuorten keskuudessa; kehottaa vahvistamaan jäsenneltyä vuoropuhelua laadukkaana nuorten osallistumisvälineenä seuraavissa nuorten yhteistyöpuitteissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille EU:n nuorisostrategian toisen jakson (2013–2015) vaikutuksen, kun pyritään korostamaan, että on tärkeää soveltaa joustavaa lähestymistapaa nuorisopolitiikkaan ja saada monet eri alat ja tasot osallistumaan siihen; arvostaa tähän liittyvää nuorisojärjestöjen kanssa käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan nuorten mahdollisuuksia saada laadukasta koulutusta ja laadukkaita työpaikkoja; muistuttaa EU:n nuorisostrategian avulla edistettävistä kahdeksasta toiminta-alasta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | painottaa EU:n nuorisostrategian merkitystä, sillä EU:n nuorisotyöttömyys on hälyttävän korkea, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus on korkea ja laajasti vaihteleva ja lisäksi nuorten köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen aiheuttavat haasteita; tähdentää, että seuraavalla jaksolla (2016–2018) olisi tuettava EU:n nuorisostrategian kahta tavoitetta kartoittamalla ja torjumalla nuorisotyöttömyyden syitä, kuten koulunkäynnin keskeyttämistä; katsoo, että näihin tavoitteisiin olisi pyrittävä niin, että edistetään nuorten yrittäjyyttä ja investoidaan koulutukseen, harjoitteluun, oppisopimuskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen taidoissa, jotka ilmentävät työmarkkinoiden mahdollisuuksia, tarpeita ja kehitystä, sekä helpotetaan siirtymistä työmarkkinoille toimenpiteillä, joilla varmistetaan koulutusohjelmien, työllisyyspolitiikan ja työmarkkinoiden vaatimusten parempi koordinointi; huomauttaa, että on tuettava työmarkkinatoimijoiden pyrkimyksiä panna täytäntöön nuorisotakuu, jotta varmistetaan, että nuoret aloittavat työskentelyn, opiskelun tai ammatillisen (uudelleen)koulutuksen viimeistään neljän kuukauden kuluttua koulun päättämisestä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa, että EU:n nuorisostrategian tehokkaan täytäntöönpanon olisi oltava läheisessä yhteydessä Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteiden saavuttamiseen, etenkin 20–64-vuotiaiden 75 prosentin työllisyysasteen tavoittamista ja mahdollisimman monen nuoren köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista koskevien tavoitteiden saavuttamiseen; panee merkille, että vaikka nuorisotyöttömyys on laskenut joissakin jäsenvaltioissa vuodesta 2013 lähtien, on silti todella huolestuttavaa, että nuorisotyöttömyysaste on vielä lähes kaksinkertainen kokonaistyöttömyysasteeseen verrattuna, sillä noin kahdeksan miljoonaa eurooppalaista nuorta on yhä ilman työpaikkaa; korostaa sen vuoksi, että on tärkeä pyrkiä korjaamaan työpaikkojen tarjonnan ja kysynnän maantieteellistä kohtaanto-ongelmaa sekä jäsenvaltioissa että niiden välillä tekemällä muutoksia Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaaliin (EURES) nuorten työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että EU:n nuorisostrategian seuraavalla jaksolla on tärkeää sisällyttää nuoret pakolaiset ja turvapaikanhakijat sen tavoitteisiin ja varmistaa heidän tasa-arvoinen ja syrjimätön kohtelunsa, koulutuksen ja työpaikkojen saatavuus sekä sosiaalinen osallisuus, millä autetaan heitä rakentamaan identiteettiään isäntämaissa, hyödynnetään täysimääräisesti heidän kykyjään ja potentiaaliaan ja estetään heidän syrjäytymisensä ja pettyneisyytensä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ilmaisee huolensa aivovuodosta ja sen vaaroista tietyille jäsenvaltioille ja varsinkin niille, jotka ovat vaikeuksissa ja osallistuvat sopeutusohjelmiin, kun kasvava määrä korkea-asteen tutkinnon suorittaneita joutuu korkean työttömyyden vuoksi lähtemään ulkomaille, jolloin kyseiset valtiot menettävät arvokkaimpia ja tuottavimpia henkilöresurssejaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa uuden tekniikan tarjoamia mahdollisuuksia olla yhteydessä nuoriin ja kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita hyödyntämään tätä tekniikkaa, jotta voidaan lisätä vuoropuhelua nuorten kanssa ja parantaa heidän mahdollisuuksiaan osallistua yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että nuorten ja nuorisojärjestöjen osallistuminen on tärkeää painopisteiden määrittämisessä ja nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uusien puitteiden laadinnassa vuoden 2018 jälkeen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | suosittaa, että jäsenvaltiot ja EU toteuttavat vaikutusarvioinnin nuorille suunnatuista politiikoista; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että parhaiden käytäntöjen vaihto, näyttöön perustuva päätöksenteko, asiantuntijatyöryhmät, vertaisoppiminen, ja vertaisarvioinnit ovat tärkeitä välineitä tulosperusteisessa monialaisessa yhteistyössä nuorten tukemiseksi; korostaa, että näiden toimien tulosten levittäminen on tärkeää vaikutuksen maksimoimiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että monialainen yhteistyö kaikilla tasoilla ja varsinkin nuoriin vaikuttavien EU:n eri strategioiden (muun muassa nuorisoa, koulutusstrategiaa, terveyttä ja työllisyyttä koskevat EU:n nykyiset ja tulevat strategiat) välillä on tärkeää; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että on tärkeää ja tarpeellista vahvistaa ja kehittää edelleen strategioita ja aloitteita, jotka on suunnattu estämään väkivaltaa ja kiusaamista kouluissa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää erittäin tärkeänä yksittäisen lapsen tai nuoren tarpeiden mukaan suunnattua korkeatasoista yhteistyötä myös perheiden, uskonnollisten yhteisöjen ja koulujen, paikallisyhteisöjen, nuorisojärjestöjen ja nuorisotyöntekijöiden välillä sekä virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen tarjoajien kanssa nuorten opastamiseksi ja auttamiseksi täyteen integroitumiseen yhteiskuntaan niin, että tarjotaan turvallinen paikka kasvuun ja oppimiseen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ehdottaa paikallisten ja alueellisten viranomaisten ottamista mukaan nuorisopolitiikkaan etenkin niissä jäsenvaltioissa, joissa niillä on tämän alan toimivaltaa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa terveellisten elämäntapojen edistämisen tärkeyttä sairauksien ehkäisyssä ja katsoo, että nuorille on tarjottava oikeaa tietoa ja apua liittyen vakaviin mielenterveysongelmiin, esimerkiksi tupakan, alkoholin ja huumeiden käyttöön ja riippuvuuteen niistä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää tärkeänä sukupolvien välisen ulottuvuuden sisällyttämistä nuorisopolitiikkaan ja muistuttaa tarpeesta parantaa eri sukupolvien välistä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää tärkeänä puuttua sosioekonomisesti heikoista oloista tulevien nuorten sekä sellaisten nuorten köyhyyteen, joiden vanhemmat ovat työttöminä tai jotka eivät ole onnistuneet irtautumaan perheidensä sosioekonomisesta kierteestä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita antamaan tehokasta opetusta kansalliskielellä monikielisyyden ja syrjimättömyyden periaatteiden mukaisesti ja kansallisen lainsäädännön ja unionin periaatteiden pohjalta sekä lisäämään tukea oppilaitoksille, jotka antavat opetusta kansallisten vähemmistöjen ja kielivähemmistöjen äidinkielellä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | muistuttaa Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteesta, jonka mukaan koulunkäynnin keskeyttäneiden osuuden olisi oltava alle 10 prosenttia; korostaa, että on torjuttava työttömyyteen vaikuttavaa koulunkäynnin keskeyttämistä siten, että käydään keskustelua koulutusalan, julkisten työllisyyspalvelujen ja työmarkkinaosapuolten välillä, kartoitetaan koulujärjestelmän ja yhteiskunnan puutteet, tuetaan opiskelijoita heidän omien opiskelumetodiensa löytämisessä, otetaan käyttöön relevantteja ja kiinnostusta herättäviä opetussuunnitelmia sekä toteutetaan vahva ja hyvin laadittu henkilökohtainen opastusjärjestelmä, jossa tarjotaan kaikille opiskelijoille laadukkaita neuvonta- ja ammatinvalinnanohjauspalveluja varsinkin silloin, kun ensimmäiset merkit aikeista keskeyttää opiskelu ilmaantuvat; katsoo, että lisäksi opiskelijoille on tiedotettava asianmukaisesti työmarkkinoiden tulevista mahdollisuuksista ja uravaihtoehdoista, muun muassa teknisten ja käsityöläisalojen toimenkuvista, tarjottava STEM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) koulutusta ja harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviä koulutusmalleja, varmistettava laadukkaita oppisopimuskoulutuspaikkoja ja työharjoittelupaikkoja sekä tarjottava nuorille toinen mahdollisuus ammatillisen koulutuksen muodossa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita julkaisemaan tietoon ja näyttöön perustuvia raportteja nuorten sosiaalisesta tilanteesta ja elinoloista sekä laatimaan kansallisia toimintasuunnitelmia ja panemaan ne täytäntöön johdonmukaisesti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | painottaa, että EU:n nuorisotakuun tavoitteiden saavuttamisessa olisi keskityttävä lisäämään kaikkien nuorten mahdollisuuksia ja huolehtimaan heidän tasa-arvoisista mahdollisuuksistaan sekä edistämään sosiaalista osallisuutta, sukupuolten tasa-arvoa ja solidaarisuutta ja torjumaan nuoriin liittyvää kaikenlaista ja erityisesti sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään tai vammaisuuteen perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että nuoria koskevia toimintapolitiikkoja ja kansallisia strategioita on laadittava yhdessä nuorten kanssa ja heitä varten; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää erityisesti myönteisenä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteiden (2010–2018) tuomia etuja, koska puitteiden avulla parannetaan jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välistä yhteistyötä sekä tarjotaan ja laajennetaan EU:n integraatiohankkeen mahdollisuuksia ja etuja nuorille, ja kehottaa siksi komissiota jatkamaan puitteiden voimassaoloa vuoden 2018 jälkeen ja kehittämään niitä edelleen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan pakolaisnuorten kotouttamiseksi tarvittavat koulutusrakenteet, joiden turvin heidän on mahdollista oppia sen maan kieli, josta he ovat saaneet turvapaikan, saattaa peruskoulutuksensa päätökseen tai päivittää osaamistaan eurooppalaista tasoa vastaavaksi, jotta helpotetaan näiden nuorten integroitumista työmarkkinoille ja eurooppalaiseen yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa toteuttamaan kohdistettuja toimenpiteitä koulunkäyntinsä keskeyttäneisiin, jotka tarvitsevat opastusta, taitojen oppimista ja kurssitusta, sekä tehokkaan varhaiskasvatusjärjestelmän, jolla tunnistetaan ne, jotka ovat vaarassa keskeyttää koulunsa tai jäädä työelämän ja koulutuksen ulkopuolelle, jotta heitä avustetaan varhaisesta iästä lähtien ja ohjataan poispäin tästä epäedullisesta asemasta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään sukupolvien välisen solidaarisuuden periaatteen eläkepolitiikkoihinsa sekä ottamaan huomioon näiden politiikkojen nykyisen ja tulevan vaikutuksen nuoriin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | suhtautuu myönteisesti 12. huhtikuuta 2016 antamaansa päätöslauselmaan EU-asioiden oppimisesta koulussa ja kehottaa jäsenvaltioita vastaavasti edistämään EU-tiedon ja -tietämyksen välittämistä virallisen ja epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen kautta ja kiinnittämään tässä yhteydessä huomiota erityisesti virallisen ja epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen tarjoajien väliseen yhteistyöhön, joka voi onnistua osana jatkuvaa EU:n nuorisostrategiaa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan riippumattomat organisaatiot enemmän mukaan täytäntöönpanoprosessiin erityisesti paikallistasolla ja koordinoimaan nykyisiä menetelmiä paremmin keskenään vuoden 2018 jälkeisessä strategiassa (esimerkiksi osallistuminen nuorisolautakuntien toimintaan koko EU:ssa), jotta EU:n nuorisostrategiaa voidaan hyödyntää myös vastaisuudessa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa tarvetta varustaa nuoret EU:ta koskevalla vankalla tietämyksellä ja ymmärtämyksellä muun muassa EU:n perusarvoja, EU:n hallintoa ja päätöksentekoprosesseja koskevan opiskelun avulla ja siten antaa heille mahdollisuus osallistua EU:ta koskevaan kriittiseen pohdiskeluun ja tulla vastuullisiksi ja aktiivisiksi unionin kansalaisiksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan, joilla edistetään EU:ta koskevaa ulottuvuutta koulutuksessa, jotta opiskelijoita voidaan valmentaa elämään ja työskentelemään yhä mutkikkaammassa ja yhdentyneemmässä unionissa, jota he voivat muovata ja jota heidän odotetaankin muovaavan; |
| --- | --- |

32.

Työllisyys ja koulutus

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään parhaalla mahdollisella tavalla saatavilla olevia EU:n ja kansallisen tason toimia sekä rahoituskehyksiä nuorisoon ja laadukkaiden ja turvattujen työpaikkojen luomiseen kohdistuvien asianmukaisten investointien edistämiseksi; vaatii kaikilla tasoilla liikkuvuusjärjestelmiä, jotka johtavat nuorten taitojen ja osaamisen parantamiseen, antavat heille itseluottamusta, kehittävät tiedonhalua ja kiinnostusta muihin oppimistapoihin sekä osallistavat heidät yhteiskuntaan; suosittaa vahvasti tunnustamaan nämä liikkuvuuden tehostamat taidot ja arvioimaan niitä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että nuorilla on parempi mahdollisuus tutustua tietoihin kaikista ohjelmista ja aloitteista, joista he voivat hyötyä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vaatii jäsenvaltioita panemaan Erasmus+ -ohjelman ja varsinkin sen oppisopimuskoulutusosuuden täysimääräisesti täytäntöön ja tukemaan ja edistämään näin edelleen rajat ylittävää koulutukseen liittyvää liikkuvuutta, uraliikkuvuutta ja työvoiman liikkuvuutta nuorten keskuudessa; vaatii jäsenvaltioita myös tarjoaman nuorille taitoja ja osaamista sekä kielitaitoa elämää varten ja laajentamaan heidän mahdollisuuksiaan ja tilaisuuksiaan osallistua työmarkkinoihin ja yhteiskuntaan riippumatta heidän akateemisesta pätevyydestään, taidoistaan tai koulutustasostaan; on huolissaan siitä, että oppisopimuskoulutettavien liikkuvuus ei ole vielä saavuttanut toivottua tasoa, ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita, yrityksiä ja kouluja etsimään ratkaisuja oppisopimuskoulutettavien liikkuvuutta koskevien esteiden poistamiseksi; painottaa, että on tärkeää tukea nuoria heidän liikkuvuushankkeissaan heidän ikänsä ja usein epävakaan taloudellisen tilanteensa vuoksi sekä poistaa erityisesti tiettyjä liikkuvuuteen liittyviä epäsuoria rajoitteita, kuten majoitukseen ja kuljetukseen liittyviä ongelmia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa parantamaan ammatillisessa koulutuksessa olevien opiskelijoiden mahdollisuuksia työharjoitteluihin naapurimaissa esimerkiksi rahoittamalla sellaisten opiskelijoiden matkakustannuksia, jotka jäävät asumaan kotimaahansa, jotta muiden jäsenvaltioiden työ- ja koulutuskäytäntöjä opittaisiin tuntemaan paremmin; huomauttaa, että liikkuvuus koulutuksessa on tärkeä etu työmarkkinoille pääsyssä mutta myös Euroopan yhdentymishankkeen ymmärtämisessä ja siihen osallistumisessa kokemuksen kautta; pitää erittäin tärkeänä luoda EU:n kehys liikkuvuuden edistämiseksi osana oppisopimus- ja ammatillista koulutusta; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti EURES-verkostoa, jotta tuetaan nuorisotyövoiman ja nuorten oppisopimuskoulutettavien liikkuvuutta EU:n sisällä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa muun muassa tieto- ja viestintätekniikan, matematiikan, kriittisen ajattelun, vieraiden kielten ja liikkuvuuden kaltaisten yleisten perustaitojen opetuksen ja oppimisen merkitystä, koska niiden avulla nuoret voivat helposti sopeutua muuttuvaan sosiaaliseen ja taloudelliseen ympäristöön; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan tieto- ja viestintätekniikkakoulutusta, jotta kaikille nuorille tarjotaan asiaankuuluvat ja työmarkkinoilla tarpeelliset digitaaliset taidot, esimerkiksi kohdentamalla nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahoja uudelleen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | muistuttaa, että tieto- ja viestintätekniikoilla on tärkeä rooli nuorten henkilökohtaisessa ja ammatillisessa kehityksessä, ja ottaa huomioon niiden mahdollisuudet lisätä nuorten vaikutusmahdollisuuksia saattamalla heidät yhteen vastauksena sosiaalisiin huolenaiheisiin ja antamalla heille mahdollisuus pitää yhteyttä maantieteelliset, sosiaaliset, uskonnolliset, sukupuoleen liittyvät ja taloudelliset esteet ylittäen; kehottaa siksi jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin, jotta varmistetaan, että kaikki nuoret saavat hyvät ja ajantasaiset tieto- ja viestintätekniset taidot ja valmiudet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan nuoriso- ja koulutusohjelmia, joilla parannetaan nuorten naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksia ja helpotetaan heidän pääsyään perinteisesti miesten hallitsemille aloille, joilla naiset ovat aliedustettuina ja joita ovat esimerkiksi yritystoiminta ja tieto- ja viestintätekniikka sekä luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka (STEM); |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa STEM-tieteiden sekä tieto- ja viestintätekniikan alojen sekä taiteiden, muotoilun ja luovan alan teollisuuden välisestä huomattavasta synergiapotentiaalista, joka muuttaa STEMin STEAMiksi (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, taiteet, matematiikka), ja korostaa tällaisten synergiaetujen mahdollisuutta houkutelle lisää nuoria ja erityisesti naisia ja tyttöjä STEM-aloille; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita rohkaisemaan naisia hakeutumaan koulutukseen ja ammatteihin aloille, joilla he ovat olleet aliedustettuina, kuten STEM-alalle ja tietotekniikan alalle; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa tarvetta varmistaa, että nuorilla on mahdollisuus saavuttaa ainakin perustason digitaaliset taidot sekä hankkia tiedotusvälineitä koskevaa tietämystä ja ymmärtämystä, jotta he voivat työskennellä, opiskella ja osallistua aktiivisesti moderniin yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee merkille, että vaikka nuoret onnistuvatkin todellisen haasteen voittamisessa ja löytävät työpaikan, tämä ei monissa jäsenvaltioissa silti välttämättä turvaa elämää köyhyysrajan yläpuolella; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa jatkamaan nuorisotyöllisyysaloitetta; kehottaa ehdottamaan sääntelyn ja resurssien mukauttamista, jotta nykyiset täytäntöönpanon esteet voidaan poistaa ennen nykyisen rahoituskehyksen päättymistä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa parantamaan koordinointia kaikilla tasoilla koulutusalan opetussuunnitelmien sekä muuttuvien työmarkkinoiden tarpeiden välillä; kehottaa toteuttamaan liikkuvuusohjelmia koskevia tiedotus-, valistus- ja edistämiskampanjoita kaikissa kouluissa ja ammatillisissa oppilaitoksissa EU:ssa, jotta voidaan saavuttaa taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota koskevan EU-politiikan tavoitteet ja koska kaupunki-, esikaupunki- ja maaseutualueet ovat edelleen eriarvoisessa asemassa keskenään; korostaa kuitenkin, että on tärkeää säilyttää tiedon arvo ja pyrkiä tarjoamaan kattavaa koulutusta ja vankat akateemiset perustiedot; kannustaa tässä yhteydessä tehostamaan yritysten ja yliopistojen vuoropuhelua ja yhteistyötä sellaisten koulutusohjelmien kehittämiseksi, joilla nuorille annetaan asianmukaiset taidot, tiedot ja pätevyydet; kehottaa tässä yhteydessä oppilaitosten, yritysten ja varsinkin pk-yritysten sekä työnvälityspalvelujen tiiviimpään yhteistyöhön; ehdottaa jäsenvaltioille, että nämä ottavat käyttöön toisten jäsenvaltioiden hyviksi todetut käytännöt; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että kokonaisvaltainen ja osallistava lähestymistapa koulutukseen on erittäin tärkeä, jotta kaikki opiskelijat kokevat itsensä tervetulleiksi ja joukkoon kuuluviksi sekä tuntevat voivansa päättää itse omasta koulutuksestaan; huomauttaa, että koulutuksen keskeyttäminen ilman tutkintoa on yksi yhteiskuntiemme suurimmista haasteista, sillä se johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen, ja sen torjunta on yksi tärkeimmistä tavoitteistamme; huomauttaa, että koulutusjärjestelmien mukauttamisen lisäksi on otettava käyttöön erityistoimia suurimmissa vaikeuksissa olevia nuoria varten; muistuttaa, että harjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen olisi johdettava työllistymiseen ja että työolojen ja annettujen työtehtävien olisi autettava harjoittelijoita saamaan työmarkkinoille siirtymistä varten tarvittavaa käytännön kokemusta ja olennaisia taitoja; katsoo, että nuorisotyöttömyyden torjumiseksi on ratkaisevan tärkeää ottaa alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja yksityiset sidosryhmät mukaan sopivan toimenpideyhdistelmän suunnitteluun ja täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla helpotetaan nuorten siirtymistä koulutuksesta työelämään, muun muassa varmistamalla laadukkaita työharjoittelu- ja oppisopimusjaksoja, antamalla nuorille selvästi määriteltyjä oikeuksia, joihin kuuluvat oikeus sosiaaliturvaan, sitovat kirjalliset sopimukset ja kohtuullinen korvaus, jotta varmistetaan nuorten syrjimättömyys heidän siirtyessään työmarkkinoille, ja tiedottamalla opiskelijoille riittävästi tulevista työmarkkinamahdollisuuksista; |
| --- | --- |

47.

| 48. | painottaa, että työttömyysaste laskee selvästi, kun koulutustaso nousee, minkä vuoksi on tarpeellista edistää nuorten korkea-asteen koulutusmahdollisuuksia EU:ssa ja investoida niihin; |
| --- | --- |

48.

| 49. | huomauttaa kuitenkin, että koulutuksen ei pitäisi tarjota ainoastaan taitoja ja osaamista työmarkkinoiden tarpeisiin vaan sillä olisi myös edistettävä nuorten henkilökohtaista kehitystä ja kasvua, jotta heistä tulee oma-aloitteisia ja vastuullisia kansalaisia; korostaa siksi, että koko koulutusjärjestelmässä, sekä virallisessa että epävirallisessa koulutuksessa, tarvitaan kansalaiskasvatusta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan mahdollisuuksia kaksoisuraan urheilussa lahjakkaille nuorille, jotta he voivat kehittää urheilulahjakkuuttaan mutta hankkia samalla koulutuksen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että koulutukseen on kaikilla tasoilla ja koulutuksen kaikissa muodoissa sisällytettävä yrittäjyyden oppimista, sillä yrittäjähengen herättäminen nuorten keskuudessa varhaisessa vaiheessa on tehokas tapa torjua nuorisotyöttömyyttä; kehottaa tässä yhteydessä yliopisto- ja yritysmaailmaa aktiiviseen vuoropuheluun ja yhteistyöhön, jotta voidaan kehittää koulutusohjelmia, jotka varmistavat nuorille tarvittavat taidot ja pätevyyden; korostaa lisäksi sitä, että on edistettävä ja pidettävä yllä nuorten yrittäjyyttä edistäviä toimia erityisesti kulttuurialalla ja luovilla aloilla sekä urheilun alalla turvattujen ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi sekä sosiaalisen kehityksen ja yhteisöjen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi; korostaa myös vapaaehtoistyön nuorille tarjoamia mahdollisuuksia hankkia osaamista, kehittää henkilökohtaisia ominaisuuksia ja löytää oma alansa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | huomauttaa, että yrittäjyys edellyttää monialaisten taitojen kehittämistä, ja toteaa, että näitä taitoja ovat esimerkiksi luovuus, kriittinen ajattelu, ryhmätyötaidot ja aloitekyky ja että nämä myötävaikuttavat nuorten henkilökohtaiseen ja ammatilliseen kehitykseen ja helpottavat heidän siirtymistään työmarkkinoille; katsoo, että sen vuoksi on helpotettava ja edistettävä yrittäjien osallistumista koulutusprosessiin; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että on tärkeää investoida lisää startup-yrityksiin ja siihen, että nuoret ryhtyvät yrittäjiksi, helpottamalla heidän alkupääoman saantiaan ja pääsyään kokeneisiin yritysten mentorointikeskuksiin; |
| --- | --- |

53.

| 54. | muistuttaa, että yksi EU:n nuorisostrategiassa (2010–2018) määritetyistä kahdeksasta toiminta-alasta on työllisyys ja yrittäjyys; tähdentää, että monet nuorten yrittäjien yhdistykset ja nuorisojärjestöt tarjoavat nuorille mahdollisuuden kehittää innovatiivisia hankkeita, saada kokemusta yritystoiminnasta ja hankkia toiminnan käynnistämiseen tarvittavia taloudellisia edellytyksiä ja itseluottamusta, ja korostaa, että erityisesti niiden kautta tapahtuva nuorisotyö ja epävirallinen oppiminen ovat merkittävässä asemassa nuorten luovan ja innovatiivisen potentiaalin, muun muassa heidän yrittäjähenkensä sekä yrittäjä- ja kansalaistaitojensa, kehittämisessä; korostaa, että yrittäjyydelle ja innovatiivisille startup-yrityksille on luotava suotuisa ympäristö nuorten työllisyyden edistämiseksi EU:ssa; painottaa, että on poistettava kaikki esteet, joiden vuoksi nuoret eivät pysty kehittämään ideoitaan, potentiaaliaan ja katsantokantojaan; |
| --- | --- |

54.

| 55. | suosittelee keskittymään EU:n nuorisostrategiassa enemmän yrittäjyyteen, joka on keskeinen tekijä talouskasvun vauhdittamisessa; toteaa, että vuonna 2014 vain yksi viidestä eurooppalaisesta nuoresta halusi käynnistää oman yrityksen ja että nuorten mielestä se on edelleen vaikeaa; kannattaa yrittäjyyskulttuurin kehittämisen jo nuorella iällä, työsääntelyn joustavoittamisen työn ja opiskelemisen yhdistämisen mahdollistamiseksi, harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevän koulutusmallin edistämisen sekä rahoituksen saatavuuden turvaamisen asettamista ensisijaisiksi tavoitteiksi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | muistuttaa, että luovat alat kuuluvat yrittäjähenkisimpiin ja nopeimmin kasvaviin aloihin ja että luovan alan koulutus kehittää muuallakin hyödyllisiä taitoja, kuten luovaa ajattelua, ongelmanratkaisua, kykyä työskennellä ryhmässä sekä kekseliäisyyttä; on tietoinen, että taiteet ja media-ala vetoavat erityisesti nuoriin; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa sosiaalisen yrittäjyyden merkitystä innovoinnin, sosiaalisen kehityksen ja työllisyyden edistäjänä ja kehottaa sen vuoksi EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään sitä entistä enemmän ja vahvistamaan sen roolia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kannustaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin yrittäjyyteen kannustamiseksi luomalla yrittäjiä sekä startup-yrityksiä ja niiden käynnistämistä vahvemmin suosivan ilmapiirin, johon voisi kuulua järjestelyjä ja toimia pankkilainojen saamisen helpottamiseksi, sääntelyn yksinkertaistamista sekä verohelpotusjärjestelyjä ja toimia, joilla nuoret voivat päästä eteenpäin omien liikeideoidensa kanssa; kannattaa koulutusmenetelmiä, jotka tukevat yrittäjyysmyönteistä ja luovaa mielenlaatua sekä korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden värväämistä nuoriksi yrittäjiksi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että nuorisotyöttömyyden torjumiseksi jäsenvaltiot tarvitsevat hyvin koulutettua ammatinvalinnan ohjaukseen erikoistunutta henkilöstöä, jolla on tietoa sekä akateemisista että ammatillisista koulutusmahdollisuuksista ja joka on tietoinen nykyisistä työmarkkinoista, todennäköisestä tulevasta kehityksestä jäsenvaltioissa ja uusista aloista niiden taloudessa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan nuoria oman itsenäisen elämän aloittamisessa ja perheen perustamisessa asumistukien, etuusjärjestelyjen ja henkilökohtaisen tuloveron alentamisen avulla ja tarjoamaan opiskelijoille edullisin ehdoin myönnettäviä lainoja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että epävirallisen oppimisen, arkioppimisen ja elinikäisen oppimisen kautta hankittujen taitojen, pätevyyksien ja tietojen vastavuoroinen tunnustaminen ja validointi on erittäin tärkeää, koska se on keskeisessä asemassa, jotta yksilöiden ja erityisesti muita vähemmän mahdollisuuksia saaneiden henkilöiden monipuoliset ja rikkaat oppimiskokemukset saataisiin esiin ja niitä voitaisiin arvottaa; toteaa, että pätevyyksien validointi edistää pääsyä virallisen koulutuksen piiriin ja luo uusia ammatillisia mahdollisuuksia vahvistaen samalla omanarvontuntoa ja oppimismotivaatiota, kehittäen nuorten arvoja, valmiuksia ja taitoja sekä opettaen kansalaisuutta ja demokraattista osallistumista kaikilla tasoilla; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan kattavan validointimekanismin perustamiseksi vuoteen 2018 mennessä, kuten 20. joulukuuta 2012 annetussa epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointia koskevassa neuvoston suosituksessa vaadittiin, tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien keskeisten sidosryhmien kanssa, nuorisojärjestöt mukaan luettuina; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa virallisen oppimisen, arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen, myös osana yhdistystoimintaa tapahtuvan oppimisen, merkitystä nuorten arvojen, kykyjen ja taitojen kehittymiselle sekä kansalaisuutta ja demokraattista osallistumista koskevalle oppimiselle; kiinnittää huomiota jäsenvaltioissa saatavilla oleviin erilaisiin koulutusmahdollisuuksiin ja -malleihin ja korostaa erityisesti harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusmallia, joka voi pehmentää siirtymistä koulutuksesta tai harjoittelusta työelämään; tukee elinikäisen oppimisen täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan virallisen oppimisen, arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen sekä harjoittelun kautta hankittujen taitojen ja pätevyyksien johdonmukaisen, pätevän ja EU:n laajuisen tunnustamisen, jotta kavennetaan EU:n työmarkkinoilla havaittujen osaamisvajeiden ja ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuuden välistä kuilua; kehottaa niitä myös tarjoamaan tukeaan näihin toimiin asiaankuuluvien EU:n ohjelmien yhteydessä; kehottaa lisäksi painottamaan ammatillisessa koulutuksessa enemmän kieliä ja etenkin naapurimaiden kieliä, jotta asianomaisten opiskelijoiden asema ja työllistyvyys paranisi rajat ylittävillä työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

62.

| 63. | toteaa, että työmarkkinoiden nykyisen digitalisointiaallon ja uusien suuntausten vuoksi yhä useampi nuori kohtaa uudenlaisia työllistymismuotoja, joissa tasapainoillaan joustavuuden ja turvallisuuden välillä; korostaa, että on tärkeää tarjota nuorille asiaankuuluvaa koulutusta, jonka tavoitteena on korostaa sosiaaliturvajärjestelmien merkitystä urakehityksessä; |
| --- | --- |

63.

| 64. | katsoo, että varhaisessa vaiheessa toteutettujen toimien ja ennakoivan työmarkkinapolitiikan ansiosta ollaan pääsemässä tilanteesta, jossa painopiste on ollut jo yli sukupolvien jatkuneiden köyhyysongelmien ratkaisemisessa, tilanteeseen, jossa riskejä tunnistetaan ja käsitellään jo varhaisessa vaiheessa, jotta voidaan ehkäistä työttömyyttä ja helpottaa työmarkkinoille palaamista; kiinnittää erityistä huomiota niiden henkilöiden tilanteeseen, jotka ovat kaikkein syrjäytyneimpiä ja joiden työttömyysriski on suurin; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa avointen ja matalan kynnyksen ohjelmien merkitystä työskenneltäessä vähemmän kannustavasta ympäristöstä tulevien nuorten kanssa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pitää erittäin tärkeänä elinikäistä oppimista ja sekä nuorten koulutus- ja työllistymismahdollisuuksien parantamista samoin kuin pätevyyksien ja akateemisten tutkintojen rajat ylittävän vastavuoroisen tunnustamisen ja yhteensopivuuden takaamista, jotta laadunvarmistusjärjestelmää voidaan vahvistaa; kehottaa jatkuvasti laajentamaan ja arvioimaan vastavuoroista rajat ylittävää pätevyyksien ja tutkintojen tunnustamista ja mukautumaan siihen; toteaa, että tämä olisi varmistettava Euroopan tasolla ja kaikissa maissa, jotka ovat liittyneet eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen ja jotka on mainittu eurooppalaisessa tutkintojen viitekehyksessä; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen merkitystä samoin kuin osallistumista urheilu- ja vapaaehtoistoimintaan, kun edistetään kansalaisvalmiuksien sekä sosiaalisten ja monikulttuuristen valmiuksien ja taitojen kehittämistä; tähdentää, että jotkin maat ovat edistyneet huomattavasti asiaankuuluvan oikeuskehyksen kehittämisessä, kun taas toisten maiden on vaikea luoda kattavia validointistrategioita; painottaa sen vuoksi, että on kehitettävä kattavia strategioita validoinnin mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pitää erittäin tärkeänä osaamisvajeisiin sekä ammattitaidon kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuuteen puuttumista edistämällä ja helpottamalla opiskelijoiden ja opetushenkilöstön liikkuvuutta EU:n välineiden ja ohjelmien tehokkaammalla käytöllä; huomauttaa, että koulutuksenaikainen liikkuvuus on tärkeä valtti työmarkkinoille pääsyssä; korostaa, että on tarpeen panna täytäntöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan liikkuvuutta edistävien rakennerahastojen, kuten Euroopan sosiaalirahaston (ESR), ja muiden ohjelmien, kuten Erasmus+ -ohjelman, välinen koordinaatio, täydentävyys ja johdonmukaisuus; korostaa tässä mielessä Erasmus+ -ohjelman kaltaisten liikkuvuusohjelmien merkitystä edistettäessä horisontaalisten taitojen ja pätevyyden sekä kulttuurienvälisen vaihdon kehitystä nuorten keskuudessa; suhtautuu myönteisesti EU:n osaamispanoraaman verkkosivuston muutoksiin; |
| --- | --- |

68.

| 69. | korostaa tarvetta vahvistaa Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelman asemaa laadukkaiden työpaikkojen luomisessa pitkällä aikavälillä; katsoo, että nuorten potentiaalin vapauttaminen edellyttää ammatillista liikkuvuutta; panee merkille, että EU:n työmarkkinoilla on tällä hetkellä 217,7 miljoonaa työllistä, joista 7,5 miljoonaa (3,1 prosenttia) työskentelee toisessa jäsenvaltiossa; toteaa lisäksi, että EU:n selvitysten mukaan nuoret lähtevät muita todennäköisemmin liikkeelle ja palaavat kotiin mukanaan uusia taitoja ja pätevyyksiä; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa komissiota tehostamaan ja tukemaan opiskelijoiden liikkuvuutta ammatillisessa koulutuksessa edistämällä oppisopimuskoulutettavia koskevaa Erasmus-järjestelyä; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysin EURES-verkoston meneillään olevan uudistuksen tarjoamia mahdollisuuksia EU:n sisäisen nuorisotyövoiman liikkuvuuden ja myös oppisopimuskoulutettavien työharjoittelun tukemiseen; kehottaa jäsenvaltiota päivittämään vapaita työpaikkoja ja ansioluetteloita koskevia tietoja säännöllisesti; kehottaa komissiota parantamaan EURESin työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensovittamisprosessia varmistaakseen, että nuoret saavat ansioluetteloidensa perusteella asianmukaisia ja laadukkaita työtarjouksia; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kannustaa jäsenvaltioita perustamaan laadukkaita harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviä koulutusjärjestelmiä yhteistyössä paikallisten ja alueellisten taloudellisten toimijoiden kanssa parhaiden käytäntöjen vaihtamisen avulla ja kunkin koulutusjärjestelmän erityispiirteet huomioon ottaen, jotta voidaan poistaa nykyinen ja tuleva ammattitaitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pyytää jäsenvaltioita ja komissiota perustamaan innovatiivisia ja joustavia avustuksia lahjakkuuden sekä taiteellisten ja urheilullisten valmiuksien tukemiseksi koulutusalalla; tukee jäsenvaltioita, jotka pyrkivät ottamaan käyttöön apurahajärjestelmiä opiskelijoille, joilla on osoitettu olevan akateemisia, urheilullisia ja taiteellisia valmiuksia; |
| --- | --- |

73.

| 74. | toteaa, että koulunkäynnin keskeyttäminen ja koulutuksen keskeyttäminen ilman tutkintoa ovat suuria haasteita yhteiskunnillemme, sillä ne johtavat epävarmuuteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen, ja katsoo, että niiden torjumisen on oltava yksi tärkeimmistä tavoitteistamme; toteaa, että liikkuvuus, koulutusjärjestelmien mukauttaminen ja yksilöllisten toimenpiteiden toteuttaminen voivat tarjota heikoimmassa asemassa oleville ratkaisuja, joiden avulla saadaan vähennettyä koulunkäynnin ja koulutuksen keskeyttämistä; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa tarvetta ottaa käyttöön opiskelijasopimus, jonka avulla yliopisto-opiskelijat ja ammatillisen tutkinnon opiskelijat voivat sovittaa yhteen opinnot ja työn mieluiten omaan opintoalaansa kuuluvissa yrityksissä ja jolla taataan aloitettujen opintojen saattaminen päätökseen; |
| --- | --- |

75.

| 76. | painottaa tarvetta jatkaa toimia, joilla torjutaan koulunkäynnin keskeyttämistä ja edistetään epäsuotuisassa asemassa olevien nuorten koulutusta; |
| --- | --- |

76.

| 77. | toteaa, että huolimatta siitä, että nuorisotyöttömyys on laskenut useimmissa jäsenvaltioissa korkeimmasta tasostaan vuonna 2013, se on edelleen vakava huolenaihe EU:ssa, jossa noin 8 miljoonaa nuorta on vailla työtä ja jossa niiden nuorten osuus, joiden kohtalona on pitkäaikaistyöttömyys, muu kuin vapaaehtoinen osa-aikatyö tai työnteko harjoittelijana, on edelleen suuri; |
| --- | --- |

77.

Rahoitusvarat

| 78. | painottaa, että on tärkeää tehdä strategisia investointeja esimerkiksi Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta aluekehitykseen, kilpailukykyyn ja korkealuokkaisten harjoittelupaikkojen, oppisopimuspaikkojen ja pysyvien työpaikkojen luomiseen; toteaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä nuoriin, jotka ovat jääneet sekä työelämän että koulutuksen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

78.

| 79. | toteaa, että ohjelmakauden 2014–2020 vauhtiinpääsy kesti muutaman kuukauden ja että kyseisenä aikana toteutettuja unionin toimia, erityisesti nuorille suunnattuja toimia, koskeva ensimmäinen arviointi ei voi antaa täysin tarkkaa kuvaa niiden todellisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

79.

| 80. | huomauttaa, että edellisellä ohjelmakaudella elinikäisen oppimisen ohjelman ja Youth in Action -ohjelman tapahtumien virhetaso oli tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan yli 4 prosenttia; otaksuu, että komissio on puuttunut kyseisiin virheisiin Erasmus+ -ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

80.

| 81. | panee merkille, että vuonna 2013 kauden 2007–2013 ohjelmien ja erityisesti elinikäisen oppimisen ohjelman sekä Kulttuuri- ja Media-ohjelmien ja Youth in Action -ohjelman määrärahojen käyttöaste oli 100 prosenttia; katsoo kuitenkin, että käyttöaste ei ole yksinään riittävä ohjelmien vaikuttavuuden indikaattori niiden onnistumisen arvioimiseksi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pitää huolestuttavana, että hyväksyttyjen maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välinen epäsuhta johti vuoden 2013 lopussa maksumäärärahojen vajeeseen (esimerkiksi Erasmus+ -ohjelman osalta vaje nousi 202 miljoonaan euroon), mikä aiheutti kielteisiä seurauksia seuraavana vuotena; pyytää komissiota varmistamaan, että tämä tilanne ei toistu uusien ohjelmien kohdalla; |
| --- | --- |

82.

| 83. | palauttaa mieliin, että nuorten haluttomuus perustaa yrityksiä on yksi talouskasvua Euroopassa hidastava tekijä, ja pitää siksi välttämättömänä tukea nuoria oman yrityksen perustamisessa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pitää myönteisenä, että Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) ja nuorisotyöllisyysaloitteesta on uudella ohjelmakaudella varattu yli 12,4 miljardia euroa nuorisotyöttömyyden torjuntaan; |
| --- | --- |

84.

| 85. | panee tyytyväisenä merkille, että 110 300 työtöntä nuorta osallistui nuorisotyöllisyysaloitteen kautta rahoitettuihin toimiin vuonna 2014; panee tyytyväisenä merkille, että EU:n valtion- ja hallitusten päämiehet ovat päättäneet osoittaa nuorisotakuuseen 6,4 miljardia euroa unionin varoja (3,2 miljardia ESR:sta ja 3,2 miljardia uudesta budjettikohdasta); korostaa kuitenkin, että joissakin jäsenvaltioissa on yhä vaikeuksia panna nuorisotakuu ja nuorisotyöllisyysaloite täytäntöön; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita lisäämään toimiaan, joilla varmistetaan, että oppisopimuskoulutusta ja harjoittelua ei käytetä keinona korvata oikeat työpaikat epävarmoilla työsuhteilla ja että kaikki tarvittava työtä koskeva turva, myös palkkaan ja muihin taloudellisiin etuuksiin liittyvä turva, taataan; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kehottaa toteuttamaan hyvin kohdennettuja ja yksinkertaistettuja toimia, joilla tehostetaan jäsenvaltion valmiuksia käyttää rahoitusta Euroopan rakennerahastoista, Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan koheesiorahastosta, Euroopan strategisten investointien rahastosta, nuorisotyöllisyysaloitteesta, Nuoret liikkeellä -aloitteesta, Eka Eures-työpaikka -aloitteesta, Horisontti 2020 -ohjelmasta sekä ja kansalaisuusalan ohjelmista ja toimista; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yksinkertaistamaan taloudellisten resurssien myöntämistä nuorisojärjestöille koskevia hallinnollisia menettelyjä, koska niiltä puuttuvat usein valmiudet käsitellä mutkikkaita hakuprosesseja, kun ne hakevat tukea EU:n eri ohjelmista; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kannustaa jäsenvaltioita käyttämään täysimääräisesti hyväkseen Erasmus+ -ohjelmaa niin, että toimet kohdistetaan entistä paremmin nuoriin koulutuksen kaikilla tasoilla, jotta voidaan parantaa nuorten työllisyysnäkymiä ja edistää rajat ylittäviä työuria sekä oikeudenmukaista työvoiman liikkuvuutta; tukee kulttuurien välistä oppimista, unionin kansalaisuutta sekä demokratiaa ja arvoja koskevan koulutuksen antamista nuorille; kehottaa siksi komissiota selvittämään ja poistamaan väliarvioinnin yhteydessä näiden tavoitteiden saavuttamista haittaavat rahoitusmenettelyn esteet, jotta Erasmus+ -ohjelmasta saataisiin entistä vaikuttavampi; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pitää myönteisenä, että Erasmus-ohjelma on ohittanut kolmen miljoonan opiskelijan rajan; panee merkille, että tämän unionin lippulaivaohjelman suosio on pysynyt vakaana sen aloittamisesta lähtien, ja pitää tärkeänä ohjelman tuen jatkamista; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pitää valitettavana, että lähtevien ja tulevien Erasmus-opiskelijoiden määrä vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioiden välillä; suosittaa tehostamaan tiedotuskampanjoita ja yksinkertaistamaan sääntöjä; |
| --- | --- |

91.

| 92. | muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden olisi sitouduttava lisäämään kansallista rahoitusta ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahojen täydentämiseksi, jotta varmistetaan nuorisotyöllisyyden välttämätön kohentuminen; pitää lisäksi välttämättömänä, että sovelletut välineet ja myönnetyt avustukset mahdollistavat ihmisarvoisen elämän; pyytääkin arvioimaan avustussummia ottaen huomioon todelliset elinkustannukset kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pyytää jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin nuorisotakuujärjestelmän panemiseksi täytäntöön; kehottaa jatkamaan poliittista sitoutumista nuorisotakuuseen, koska se on pitkäaikainen rakenteellinen uudistus, jolla varmistetaan kestävällä tavalla integroituminen työmarkkinoille korkealuokkaisten tarjousten avulla; |
| --- | --- |

93.

| 94. | vaatii jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön nuorisotakuun niin, että se perustuu vahvaan yhteistyöhön kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, koulutusjärjestelmien ja työnvälityspalvelujen välillä; huomauttaa, että nuorisotakuu olisi sisällytettävä täysin kansallisiin työllisyyssuunnitelmiin sekä nuoriso- ja koulutuspolitiikan suunnitteluun ja siitä olisi tiedotettava laajalti kaikille nuorille; muistuttaa, että nuorisojärjestöjen osallistuminen nuorisotakuuvälineestä tiedottamiseen ja myös sen arviointiin ja täytäntöönpanoon on erittäin tärkeää nuorisotakuun onnistumiselle; |
| --- | --- |

94.

| 95. | palauttaa mieliin, että sosioekonomiselta tilanteeltaan erilaiset nuoret naiset ja miehet kohtaavat erilaisia tilanteita työmarkkinoilla eri-ikäisinä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään tällaiset sukupuolisidonnaiset ja sosioekonomiset seikat nuorisotakuun kaltaisiin nuoriso- ja työmarkkinatoimiin; |
| --- | --- |

95.

| 96. | katsoo, että nuorten työsuhteiden erittäin suuri epävarmuus ja EU:n väestön ikääntyminen ovat merkittävä haaste eläkejärjestelmien kestävyydelle, riittävyydelle ja sopivuudelle ja että ne vahingoittavat vakavasti sukupolvien välistä solidaarisuutta; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta ehkäistään ainakin nuorisotakuujärjestelmän nojalla myönnettyjen avustusten väärinkäytöksiä ja suositaan ainakin nuorisotakuun puitteissa sellaisia sopimuksia, joissa sallitaan nuorten kansallisiin sosiaaliturvajärjestelmiin suorittamat maksut; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vaatii jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön nuorisotakuun ja valvomaan sen vaikuttavuutta käyttämällä täysimääräisesti EU:n niiden saataville antamat määrärahat sellaisten toimenpiteiden täytäntöön panemiseksi, joilla edistetään nuorten työllisyyttä niin, että integroidaan nuoret, myös vammaiset nuoret, työmarkkinoille neljän kuukauden kuluessa koulun päättämisestä tai työpaikan menettämisestä työn, oppisopimuksen tai harjoittelun kautta; katsoo, että näin voitaisiin tehdä esimerkiksi ottamalla käyttöön koko eliniän kestäviä räätälöityjä uraohjausjärjestelmiä, rekisteröintitoimistoja, tiedotuspisteitä ja tiedonkeruumenetelmiä sekä kannustamalla työttömiä rekisteröitymään, jotta nuorten todellisesta työttömyystilanteesta saataisiin kuva ja nuorille työnhakijoille suunnattuja työnvälitystoimistojen palveluja parannettaisiin; |
| --- | --- |

97.

| 98. | vaatii jäsenvaltioita puuttumaan viipymättä EU:n nuorisotakuun tärkeimpiin menetystekijöihin, kuten työtarjousten laatuun ja kestävyyteen, jatkokoulutukseen, sosiaaliseen osallisuuteen, synergiaan muiden politiikan alojen (koulutusjärjestelmään, työmarkkinoihin, sosiaalitoimeen ja nuorisoon liittyvät politiikat) kanssa ja yhteistyöhön kaikkien sidosryhmien välillä, jotta nuoret integroidaan työmarkkinoille, vähennetään nuorisotyöttömyyttä ja vaikutetaan pitkällä aikavälillä myönteisesti koulusta työmarkkinoille siirtymässä olevien nuorten sosiaalisen syrjäytymisen ja työmarkkinoilta syrjäytymisen ehkäisemiseen; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kehottaa laajentamaan EU:n nuorisotakuun painopistettä niin, että nuorten ammattitaidottomien tai vähäisen ammattitaidon omaavien työttömien koulutuksen lisäksi keskitytään myös korkea-asteen tutkinnon suorittaneisiin ja ammattikoulutuksen päättäneisiin nuoriin, ja niin, että nuorisotakuun ikärajaa nostetaan 25 vuodesta 29 vuoteen, koska monet tutkinnon suorittaneet ja työmarkkinoille siirtyvät ovat yli 25-vuotiaita; |
| --- | --- |

99.

| 100. | kehottaa jäsenvaltioita ja alueita vaihtamaan hyviä käytäntöjä ja oppimaan toisiltaan; huomauttaa, että on tärkeää toteuttaa arviointi siitä, miten jäsenvaltiot ovat toteuttaneet vuosina 2014 ja 2015 nuorisotyöllisyysaloitetta; korostaa, että on tärkeää tehdä väliarviointi nuorisotakuun vaikuttavuudesta ja keskittyä arvioinnissa nuorisotakuun saavutuksiin siinä, miten nuoret ovat voineet hankkia taitoja ja päästä työelämään sen avulla; toteaa, että on myös arvioitava aloitteen jatkoa; korostaa lisäksi, että nuorisojärjestöjen osallistuminen nuorisotakuun arviointiin ja täytäntöönpanoon on keskeistä nuorisotakuun onnistumisen kannalta; |
| --- | --- |

100.

| 101. | odottaa kiinnostuneena, että komissio esittelee kattavan kertomuksen nuorisotakuun täytäntöönpanosta myöhemmin tänä vuonna; |
| --- | --- |

101.

| 102. | toteaa, että EU:n nuorisotakuun tuloksia arvioidaan tarkemmin sen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa koskevassa tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa, jonka on määrä valmistua vuoden 2017 alussa; katsoo, että kertomuksessa olisi analysoitava muun muassa nuorisotakuun tehokkuutta ja pitkän aikavälin tuloksia; |
| --- | --- |

102.

| 103. | muistuttaa komissiota, että on tärkeää varmistaa, että nuoret ovat erittäin hyvin tietoisia saatavilla olevista ohjelmista ja osallistumismahdollisuuksista niihin ja että ohjelmista tarjottavat tiedot ovat laadukkaita ja niissä käytetään mitattavissa olevia indikaattoreita (kuten kohderyhmän reaktio ja osallistuminen); |
| --- | --- |

103.

| 104. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kasvuhakuisia talouspoliittisia toimia, joilla tarjotaan entistä laajempi joustovara koulutukseen ja laadukkaaseen oppisopimuskoulutukseen tehtävissä julkisissa investoinneissa; |
| --- | --- |

104.

| 105. | vaatii jäsenvaltioita investoimaan lisää eikä leikkaamaan kansallisia talousarvioitaan nuorisopolitiikan, taiteen, kulttuurin, koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen osalta; kehottaa jäsenvaltioita lisäksi kanavoimaan investointeja osallistavaan koulutukseen, jolla vastataan yhteiskunnallisiin haasteisiin, jotta voidaan varmistaa tasavertaiset mahdollisuudet kaikille, sosioekonomiselta taustaltaan erilaiset nuoret sekä haavoittuvat ja heikommassa asemassa olevat ryhmät mukaan luettuina; |
| --- | --- |

105.

| 106. | suosittaa sisällyttämään nuorten yrittäjyyden monivuotiseen rahoituskehykseen; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi valmisteltava kansallisia strategioita, joilla pyritään saamaan aikaan synergiaetuja Erasmus+ ohjelman, ESR:n, Euroopan nuorisoaloitteen ja Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelman välillä; kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille selkeät vaikutustenarviointien suorittamisohjeet; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pyytää komissiota ottamaan nuoriso-ohjelmia varten käyttöön kattavan seurantajärjestelmän, jossa otetaan huomioon kaavaillut tulosindikaattorit, todelliset tulokset sekä pitkän aikavälin tuotokset; |
| --- | --- |

107.

| 108. | korostaa, että on keskityttävä tuloksellisuuteen ja tuloksiin, ja panee tyytyväisenä merkille, että ohjelmakauden 2014–2020 uudessa Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevassa sääntelykehyksessä on jäsenvaltioiden toteuttamaa tulosten raportointia koskevia säännöksiä; |
| --- | --- |

108.

| 109. | muistuttaa, että ESR:n talousarviosta 68 prosenttia käytetään hankkeisiin, joissa nuoret voivat olla kohderyhmien joukossa; |
| --- | --- |

109.

| 110. | korostaa tarvetta edistää asumistukia, jotta voidaan vastata tarpeisiin, joita aiheutuu siitä, että on mahdotonta suorittaa ammatillisia opintoja ja yliopisto-opintoja omalla asuinpaikkakunnalla tai lähellä alle 50 kilometrin säteellä sijaitsevissa kaupungeissa; |
| --- | --- |

110.

Osallistuminen päätöksentekoon

| 111. | kehottaa vahvistamaan nuorisojärjestöjen ja viranomaisten välisiä kumppanuuksia, jotta voidaan lisätä nuorten ja heidän järjestöjensä mahdollisuuksia osallistua poliittiseen päätöksentekoon; pitää erityisen merkittävänä nuoriso-, taide- ja urheiluorganisaatioiden roolia nuorten ihmisten osallistumistaitojen kehittämisessä ja päätöksentekoprosessin laadun parantamisessa erityisesti siltä osin, että nuoret antavat panoksensa yhteiskunnalle ja tarjoavat myös ratkaisuja eurooppalaisten yhteiskuntien tämänhetkisiin haasteisiin; korostaa nuorisojärjestöjen ainutlaatuista roolia kansalaisuustunteen kehittämisessä demokraattisia arvoja ja prosesseja koskevan käytännön ympärille; |
| --- | --- |

111.

| 112. | korostaa nuorisojärjestöjen arvoa kansalaiskasvatuksen ja demokraattisia arvojen, taitojen ja valmiuksien tarjoajina ja antaa tunnustusta siitä, että ne ovat toimillaan lisänneet nuorten osallistumista demokraattisiin prosesseihin; |
| --- | --- |

112.

| 113. | korostaa arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen, taiteen, urheilun, vapaaehtoistyön ja sosiaalisen toiminnan keskeistä asemaa nuorten osallistumisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä ja välineinä, joilla voi olla merkittävä vaikutus paikallisiin yhteisöihin ja jotka voivat auttaa kohtaamaan monia yhteiskunnallisia haasteita; |
| --- | --- |

113.

| 114. | kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan nuorisotyössä tiukasti osallistavuuden periaatetta ja painottamaan erityisesti nuoria vammaisia; |
| --- | --- |

114.

| 115. | korostaa, että kansalaisuutta, media- ja digitaalista lukutaitoa, kriittistä ajattelua ja kulttuurienvälistä ymmärrystä koskevaa tietoisuutta on kehitettävä intensiivisesti käyttämällä monenlaisia nuorille tuttuja välineitä (esimerkiksi sosiaalisia verkostoja); korostaa tällaisten ohjelmien ja koulutuksen merkittävää roolia nuorten radikalisoitumisen ehkäisemisessä; |
| --- | --- |

115.

| 116. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon nuorten uudet taloudellisen osallistumisen muodot, kuten jakamistalouden välineiden yhä suuremman suosion heidän keskuudessaan; |
| --- | --- |

116.

| 117. | korostaa, että nuorten poliittista, sosiaalista, kulttuurista ja urheiluun liittyvää paikallis-, alue- ja kansallisen tason vapaaehtoistoimintaa olisi tuettava ja sille olisi annettava enemmän arvoa tärkeänä epävirallisen oppimisen muotona, joka edistää elämässä keskeisiä taitoja ja edistää yhteistyön, yhteisvastuun, tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden kaltaisia arvoja; korostaa kuitenkin, että nuorten valmiutta kehittää vapaaehtoistoimia ei voida viime kädessä pitää mahdollisena halpana korvaajana palveluille, joista jäsenvaltion olisi huolehdittava; pyytää tunnustamaan vapaaehtoistoiminnan ja antamaan sille täyden tunnustuksen tai validoimaan sen; |
| --- | --- |

117.

| 118. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään opiskelijanuorten demokraattista osallistumista ja auttamaan koulutusta saavia nuoria osallistumaan koulutukseensa ja edistämään sitä opiskelijajärjestöihin kuulumisen kautta; |
| --- | --- |

118.

| 119. | korostaa, että entistä parempi ymmärrys EU:n arvoista, EU:n toiminnasta sekä Euroopan monimuotoisuudesta ovat erittäin tärkeitä, jotta voidaan edistää nuorten osallistumista demokratiaan sekä heidän aktiivista kansalaisuuttaan; |
| --- | --- |

119.

| 120. | kehottaa komissiota hyödyntämään mahdollisimman paljon uusia digitaalisia välineitä ja käyttämään täysimäärisesti hyväksi sosiaalista mediaa opetuksessa ja antamaan kohdennettua korkealaatuista mediakoulutusta, joka kannustaa kehittämään medialukutaitoa ja kriittistä ajattelua, sekä edistämään ja kannustamaan nuorten osallistumista päätöksentekoon sekä kansalais-, kulttuuri- ja sosiaalielämään yhteiskunnassa, jotta voidaan parantaa työllistyvyyttä ja edistää yrittäjyyttä, innovointia ja kulttuuria; panee myös merkille digitaalisten välineiden mahdollisuudet tehokkaana keinona kiusaamisen, vihapuheen ja radikalisoitumisen torjunnassa; |
| --- | --- |

120.

o

o o

| 121. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50.

(2)  EUVL C 417, 15.12.2015, s. 1.

(3)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 5.

(4)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1.

(5)  EUCO 37/13.

(6)  EUVL C 311, 19.12.2009, s. 1.

(7)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0107.

(9)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 61.

(10)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 21.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0106.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0292.

(13)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 2.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0005.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/228 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/228

---

P8_TA(2016)0427

Miten YMP voi edistää työpaikkojen luomista maaseutualueilla?

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2016 aiheesta ”Miten YMP voi edistää työpaikkojen luomista maaseutualueilla?” (2015/2226(INI))

(2018/C 215/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Työllistäminen maaseutualueilla: eroon työllisyyskuilusta” (COM(2006)0857), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Työllistäminen maaseutualueilla: eroon työllisyyskuilusta” (COM(2006)0857),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0285/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0285/2016),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin maa-alueesta yli 77 prosenttia on maaseutua ja että monet maaseudun työpaikat, jotka eivät useinkaan ole siirrettävissä muualle, ovat kytköksissä maatalouteen ja maatalouselintarviketeollisuuteen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin maa-alueesta yli 77 prosenttia on maaseutua ja että monet maaseudun työpaikat, jotka eivät useinkaan ole siirrettävissä muualle, ovat kytköksissä maatalouteen ja maatalouselintarviketeollisuuteen;

| B. | ottaa huomioon, että maatalous ja maatalouselintarviketeollisuus muodostavat kuusi prosenttia EU:n BKT:sta ja käsittävät 15 miljoonaa yritystä ja 46 miljoonaa työpaikkaa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maatalous ja maatalouselintarviketeollisuus muodostavat kuusi prosenttia EU:n BKT:sta ja käsittävät 15 miljoonaa yritystä ja 46 miljoonaa työpaikkaa;

| C. | ottaa huomioon, että jo vuosikymmenten ajan maaseutualueiden viljelijöiden määrä on monissa Euroopan unionin maissa vähentynyt merkittävästi samalla, kun viljelijöiden ja muiden maataloustyöntekijöiden tulot ovat pudonneet ja maataloussektorilla työskenteleviä on maaseutualueilla entistä vähemmän; ottaa huomioon, että vuodesta 2005 vuoteen 2014 maatalouden työpanos on vähentynyt EU28:ssa lähes neljänneksen (-23,6 prosenttia) (1); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että jo vuosikymmenten ajan maaseutualueiden viljelijöiden määrä on monissa Euroopan unionin maissa vähentynyt merkittävästi samalla, kun viljelijöiden ja muiden maataloustyöntekijöiden tulot ovat pudonneet ja maataloussektorilla työskenteleviä on maaseutualueilla entistä vähemmän; ottaa huomioon, että vuodesta 2005 vuoteen 2014 maatalouden työpanos on vähentynyt EU28:ssa lähes neljänneksen (-23,6 prosenttia) (1);

| D. | ottaa huomioon, että vaikka viljely onkin tärkein maankäytön muoto EU:ssa, se työllistää enää vain murto-osan maaseudulla asuvasta työvoimasta; ottaa huomioon, että maankäyttötarkoitusten monipuolistaminen, jossa yhdistetään taloudellinen tuotantotoiminta, asuin- ja virkistyskäyttö sekä luonnonsuojelu ja luonnon säilyttäminen, on merkittävä kehitykseen ja työllisyyteen liittyvä haaste monilla unionin maaseutualueista; panee merkille, että muuttovirrat ovat viime vuosina kääntyneet joillakin alueilla päinvastaiseen suuntaan, kun yhä useammat haluavat asua maaseudulla, mikä useimmissa tapauksissa johtaa kaupunkien lähialueiden kaupungistumiseen; toteaa, että samalla ovat heikentyneet monet sellaiset paljon köyhemmät alueet, joilla ongelmana on syrjäinen sijainti ja joilla kehityksen ja työllisyyden tukeminen on vaikeampaa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vaikka viljely onkin tärkein maankäytön muoto EU:ssa, se työllistää enää vain murto-osan maaseudulla asuvasta työvoimasta; ottaa huomioon, että maankäyttötarkoitusten monipuolistaminen, jossa yhdistetään taloudellinen tuotantotoiminta, asuin- ja virkistyskäyttö sekä luonnonsuojelu ja luonnon säilyttäminen, on merkittävä kehitykseen ja työllisyyteen liittyvä haaste monilla unionin maaseutualueista; panee merkille, että muuttovirrat ovat viime vuosina kääntyneet joillakin alueilla päinvastaiseen suuntaan, kun yhä useammat haluavat asua maaseudulla, mikä useimmissa tapauksissa johtaa kaupunkien lähialueiden kaupungistumiseen; toteaa, että samalla ovat heikentyneet monet sellaiset paljon köyhemmät alueet, joilla ongelmana on syrjäinen sijainti ja joilla kehityksen ja työllisyyden tukeminen on vaikeampaa;

| E. | ottaa huomioon, että monilla maaseutualueilla on lukuisia haasteita, kuten pienet tulot, negatiivinen väestökehitys, työpaikkojen puute ja korkea työttömyys, kolmannen sektorin hidas kehitys, elintarvikkeiden jalostuskapasiteetin puute, matala osaamistaso ja pääoman vähyys; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että monilla maaseutualueilla on lukuisia haasteita, kuten pienet tulot, negatiivinen väestökehitys, työpaikkojen puute ja korkea työttömyys, kolmannen sektorin hidas kehitys, elintarvikkeiden jalostuskapasiteetin puute, matala osaamistaso ja pääoman vähyys;

| F. | ottaa huomioon, että yli yhdeksän kymmenestä eurooppalaisesta katsoo, että maatalous ja maaseutualueet ovat tärkeitä heidän tulevaisuutensa kannalta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yli yhdeksän kymmenestä eurooppalaisesta katsoo, että maatalous ja maaseutualueet ovat tärkeitä heidän tulevaisuutensa kannalta;

| G. | toteaa, että maataloustoiminnan tulo työvoimayksikköä kohden on suhteellisen alhainen, mikä on ongelmallista; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että maataloustoiminnan tulo työvoimayksikköä kohden on suhteellisen alhainen, mikä on ongelmallista;

| H. | toteaa, että talouskriisi koetteli kaikkia Euroopan osia, mutta kaikkein eniten juuri maaseutualueita; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että talouskriisi koetteli kaikkia Euroopan osia, mutta kaikkein eniten juuri maaseutualueita;

| I. | ottaa huomioon, että nykyisessä talouskriisissä Euroopan unioni on nostanut työllisyyden – erityisesti ESIRin avulla – yhdeksi tärkeimmistä painopistealueistaan, ja katsoo, että YMP:tä on tämä huomioon ottaen tehostettava ja sen asemaa on vahvistettava yhtenä tärkeimmistä välineistä, joiden avulla EU toimii pyrkii työllisyyden ja kilpailukyvyn säilyttämiseen ja kehittämiseen maaseutualueilla ja etenkin maatalousalalla; katsoo, että tässä yhteydessä on arvioitava, missä määrin YMP vaikuttaa maaseutualueiden työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että nykyisessä talouskriisissä Euroopan unioni on nostanut työllisyyden – erityisesti ESIRin avulla – yhdeksi tärkeimmistä painopistealueistaan, ja katsoo, että YMP:tä on tämä huomioon ottaen tehostettava ja sen asemaa on vahvistettava yhtenä tärkeimmistä välineistä, joiden avulla EU toimii pyrkii työllisyyden ja kilpailukyvyn säilyttämiseen ja kehittämiseen maaseutualueilla ja etenkin maatalousalalla; katsoo, että tässä yhteydessä on arvioitava, missä määrin YMP vaikuttaa maaseutualueiden työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen;

| J. | toteaa, että on ratkaisevan tärkeää säilyttää YMP:n kaksi pilaria, koska ensimmäinen pilari estää pienten maatilojen ja perhetilojen poistumisen alalta ja säilyttää maatalousalan työpaikkoja, kun taas toisen pilarin varoilla varmistetaan uusien työpaikkojen luominen muilla aloilla, kuten matkailualalla, elintarvikkeiden jalostusalalla ja muilla näihin liittyvillä aloilla; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että on ratkaisevan tärkeää säilyttää YMP:n kaksi pilaria, koska ensimmäinen pilari estää pienten maatilojen ja perhetilojen poistumisen alalta ja säilyttää maatalousalan työpaikkoja, kun taas toisen pilarin varoilla varmistetaan uusien työpaikkojen luominen muilla aloilla, kuten matkailualalla, elintarvikkeiden jalostusalalla ja muilla näihin liittyvillä aloilla;

| K. | toteaa, että unionin maataloudella on monia haasteita, jotka liittyvät elintarvikkeiden tuotantoon ja elintarviketurvaan, ympäristöön, biologiseen monimuotoisuuteen, kestävyyteen, energiaan ja ilmastonmuutokseen, ja katsoo, että on hyvin tärkeää vahvistaa yhteiskunnan ja maatalouden välistä suhdetta, kehittää innovoivia ratkaisuja näiden haasteiden käsittelemiseen alan kestävyyden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi ja määritellä uudelleen tavoitteet kaikkia hyödyttävälle todelliselle julkiselle politiikalle, sillä se on yksi Euroopan yhdentymisen tärkeimmistä tekijöistä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että unionin maataloudella on monia haasteita, jotka liittyvät elintarvikkeiden tuotantoon ja elintarviketurvaan, ympäristöön, biologiseen monimuotoisuuteen, kestävyyteen, energiaan ja ilmastonmuutokseen, ja katsoo, että on hyvin tärkeää vahvistaa yhteiskunnan ja maatalouden välistä suhdetta, kehittää innovoivia ratkaisuja näiden haasteiden käsittelemiseen alan kestävyyden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi ja määritellä uudelleen tavoitteet kaikkia hyödyttävälle todelliselle julkiselle politiikalle, sillä se on yksi Euroopan yhdentymisen tärkeimmistä tekijöistä;

| L. | katsoo, että liian kauan on laiminlyöty maatalouden painopisteen siirtämistä maatalouden uudelleenalueellistamiseen, joka on tarpeen tuotannon ja työllisyyden vakiinnuttamiseksi tietyillä alueilla; katsoo myös, että velvollisuutemme on säilyttää maanviljely miesten ja naisten pääasiallisena toimintana heidän asuinalueillaan sen varmistamiseksi, että maaseutualueet ovat dynaamisia ja niillä on paljon työpaikkoja; katsoo, että tällaisen uuden painopisteen avulla voidaan myös varmistaa kaupunkien ja maaseudun kehityksen terve tasapaino; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että liian kauan on laiminlyöty maatalouden painopisteen siirtämistä maatalouden uudelleenalueellistamiseen, joka on tarpeen tuotannon ja työllisyyden vakiinnuttamiseksi tietyillä alueilla; katsoo myös, että velvollisuutemme on säilyttää maanviljely miesten ja naisten pääasiallisena toimintana heidän asuinalueillaan sen varmistamiseksi, että maaseutualueet ovat dynaamisia ja niillä on paljon työpaikkoja; katsoo, että tällaisen uuden painopisteen avulla voidaan myös varmistaa kaupunkien ja maaseudun kehityksen terve tasapaino;

| M. | ottaa huomioon kaupungeissa ja niiden laitamilla tapahtuvan viljelytoiminnan kasvavan merkityksen ja kasvavan kiinnostuksen siihen sekä kulutuksen muuttuvan mallin, jossa yhdistyvät erilaiset tekijät, kuten mahdollisimman pieni ympäristöjalanjälki, korkealaatuinen paikallinen tuotanto ja pienten ja alueellisten tuottajien työn arvon tunnustaminen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon kaupungeissa ja niiden laitamilla tapahtuvan viljelytoiminnan kasvavan merkityksen ja kasvavan kiinnostuksen siihen sekä kulutuksen muuttuvan mallin, jossa yhdistyvät erilaiset tekijät, kuten mahdollisimman pieni ympäristöjalanjälki, korkealaatuinen paikallinen tuotanto ja pienten ja alueellisten tuottajien työn arvon tunnustaminen;

| N. | ottaa huomioon, että YMP:n viimeisin uudistus perustuu tekijöihin, jotka ovat mahdollistaneet tukien uudelleensuuntaamisen ja niiden tasapuolisemman jakamisen jäsenvaltioiden ja maatalouden eri alojen välillä, ja samalla on vahvistettu YMP:n taloudellista merkitystä ja sen asemaa tilojen ja maaseutualueiden sosiaalisena vakauttajana; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että YMP:n viimeisin uudistus perustuu tekijöihin, jotka ovat mahdollistaneet tukien uudelleensuuntaamisen ja niiden tasapuolisemman jakamisen jäsenvaltioiden ja maatalouden eri alojen välillä, ja samalla on vahvistettu YMP:n taloudellista merkitystä ja sen asemaa tilojen ja maaseutualueiden sosiaalisena vakauttajana;

| O. | ottaa huomioon, että vaikka ensimmäisen pilarin suorat tuet eivät tutkimusten mukaan johdakaan välittömästi uusien työpaikkojen luomiseen, niillä on ratkaiseva merkitys työpaikkojen säilyttämisessä ja viljelijöiden pitämisessä tiloilla; katsoo, että jos tästä poliittisesta tuesta luovutaan, 30 prosenttia unionin maanviljelijöistä joutuu lopettamaan toimintansa ja siirtymään pois maatalousalalta; katsoo näiden tukien pitävän pienviljelijät ja maaseutualueet elossa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vaikka ensimmäisen pilarin suorat tuet eivät tutkimusten mukaan johdakaan välittömästi uusien työpaikkojen luomiseen, niillä on ratkaiseva merkitys työpaikkojen säilyttämisessä ja viljelijöiden pitämisessä tiloilla; katsoo, että jos tästä poliittisesta tuesta luovutaan, 30 prosenttia unionin maanviljelijöistä joutuu lopettamaan toimintansa ja siirtymään pois maatalousalalta; katsoo näiden tukien pitävän pienviljelijät ja maaseutualueet elossa;

| P. | toteaa, että suorilla tuilla tuetaan maanviljelijöitä syrjäisillä alueilla, maanviljelyä epäsuotuisilla sekä heikkotuottoisilla mailla, ja ne ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että viljelijät pysyvät tiloilla ja saavat asianmukaisen toimeentulon, ja näin voidaan varmistaa myös, että tällaisia maita suojellaan ja niillä on merkitystä matkailijoiden houkuttelemisessa näille alueille; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että suorilla tuilla tuetaan maanviljelijöitä syrjäisillä alueilla, maanviljelyä epäsuotuisilla sekä heikkotuottoisilla mailla, ja ne ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että viljelijät pysyvät tiloilla ja saavat asianmukaisen toimeentulon, ja näin voidaan varmistaa myös, että tällaisia maita suojellaan ja niillä on merkitystä matkailijoiden houkuttelemisessa näille alueille;

| Q. | ottaa huomioon, että uudistetun YMP:n ensimmäisen pilarin ensisijainen tavoite on turvata elintarvikkeiden saanti, mikä auttaa säilyttämään maatalouden nykyiset työpaikat; toteaa, että ensimmäisen pilarin maksujen on jakauduttava nykyistä oikeudenmukaisemmin tämän tuen myönteisen vaikutuksen maksimoimiseksi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että uudistetun YMP:n ensimmäisen pilarin ensisijainen tavoite on turvata elintarvikkeiden saanti, mikä auttaa säilyttämään maatalouden nykyiset työpaikat; toteaa, että ensimmäisen pilarin maksujen on jakauduttava nykyistä oikeudenmukaisemmin tämän tuen myönteisen vaikutuksen maksimoimiseksi;

| R. | ottaa huomioon, että käytännön kokemuksen perusteella myös muunlainen maatalouden kehittäminen on mahdollista ja sillä saadaan parempia tuloksia elintarvikkeiden laadun sekä agronomisten, ympäristöön liittyvien ja sosioekonomisten saavutusten osalta; katsoo, että on tärkeää tukea ja edistää moninaisia maatalousjärjestelmiä ja että pienet ja keskikokoiset tilat, jotka ovat yleensä muita monipuolisempia, innovatiivisia ja erittäin joustavia, ovat usein hyvin järjestäytyneitä ja muodostavat tuottajaryhmiä ja osuuskuntia; toteaa, että ne hyödyttävät sijaintipaikkansa yhteisöjä ja tukevat näin maaseudun taloutta, joka on keskeisellä sijalla unionin maatalouden kehittämisessä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että käytännön kokemuksen perusteella myös muunlainen maatalouden kehittäminen on mahdollista ja sillä saadaan parempia tuloksia elintarvikkeiden laadun sekä agronomisten, ympäristöön liittyvien ja sosioekonomisten saavutusten osalta; katsoo, että on tärkeää tukea ja edistää moninaisia maatalousjärjestelmiä ja että pienet ja keskikokoiset tilat, jotka ovat yleensä muita monipuolisempia, innovatiivisia ja erittäin joustavia, ovat usein hyvin järjestäytyneitä ja muodostavat tuottajaryhmiä ja osuuskuntia; toteaa, että ne hyödyttävät sijaintipaikkansa yhteisöjä ja tukevat näin maaseudun taloutta, joka on keskeisellä sijalla unionin maatalouden kehittämisessä;

| S. | toteaa nykyisen kriisin osoittaneen, että markkinasuuntautuneen YMP:n yhteydessä on tärkeää ylläpitää maatalouden yhteistä markkinajärjestelyä ja määritellä sopivia uusia sääntelyvälineitä hintojen vakauden varmistamiseksi sekä maatalouden työpaikkojen ja tulojen säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

S.

toteaa nykyisen kriisin osoittaneen, että markkinasuuntautuneen YMP:n yhteydessä on tärkeää ylläpitää maatalouden yhteistä markkinajärjestelyä ja määritellä sopivia uusia sääntelyvälineitä hintojen vakauden varmistamiseksi sekä maatalouden työpaikkojen ja tulojen säilyttämiseksi;

| T. | ottaa huomioon, että eurooppalaiset viljelijät toimivat yhä globaalimmilla markkinoilla ja ovat tämän vuoksi muita aloja alttiimpia hintojen vaihtelulle; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että eurooppalaiset viljelijät toimivat yhä globaalimmilla markkinoilla ja ovat tämän vuoksi muita aloja alttiimpia hintojen vaihtelulle;

| U. | toteaa, että elintarvikkeiden tuotantoketjun nykyinen maksujärjestelmä ei takaa lisäarvon kestävää jakautumista, mikä tarkoittaa usein sitä, etteivät alkutuottajien saamat tulot kata edes heidän kustannuksiaan; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että elintarvikkeiden tuotantoketjun nykyinen maksujärjestelmä ei takaa lisäarvon kestävää jakautumista, mikä tarkoittaa usein sitä, etteivät alkutuottajien saamat tulot kata edes heidän kustannuksiaan;

| V. | toteaa, että kaupunkialueisiin verrattuna maaseutualueille on yleensä ominaista tilastollisesti korkeampi työttömyysaste ja huomattavasti pienemmät asukkaiden keskitulot ja niin ikään vähemmän houkutteleva infrastruktuuri sekä heikompi palveluiden saatavuus, mikä johtuu siitä, että niiden tuottamisen kustannukset ovat merkittäviä pienemmästä asukastiheydestä ja heikoista yhteyksistä johtuen; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että kaupunkialueisiin verrattuna maaseutualueille on yleensä ominaista tilastollisesti korkeampi työttömyysaste ja huomattavasti pienemmät asukkaiden keskitulot ja niin ikään vähemmän houkutteleva infrastruktuuri sekä heikompi palveluiden saatavuus, mikä johtuu siitä, että niiden tuottamisen kustannukset ovat merkittäviä pienemmästä asukastiheydestä ja heikoista yhteyksistä johtuen;

| W. | toteaa, että työpaikkojen luominen maaseutualueilla on toteutettava sellaisen tiettyihin alueisiin mukautetun kestävän politiikan puitteissa, joka säilyttää ja kehittää maatalouteen liittyvää toimintaa sekä maa- ja metsätalouteen epäsuorasti liittyvää toimintaa samoin kuin sellaista maaseutujen toimintaa, jonka avulla luodaan yhteyksiä eri sidosryhmien välillä sekä sosiaalisesti että yhteisvastuuseen ja ympäristön tilan parantamiseen liittyen; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että työpaikkojen luominen maaseutualueilla on toteutettava sellaisen tiettyihin alueisiin mukautetun kestävän politiikan puitteissa, joka säilyttää ja kehittää maatalouteen liittyvää toimintaa sekä maa- ja metsätalouteen epäsuorasti liittyvää toimintaa samoin kuin sellaista maaseutujen toimintaa, jonka avulla luodaan yhteyksiä eri sidosryhmien välillä sekä sosiaalisesti että yhteisvastuuseen ja ympäristön tilan parantamiseen liittyen;

| X. | toteaa, ettei maaseutualueiden tulevaisuus ole riippuvainen pelkästään maatalousalan kehittämisestä, vaan se liittyy myös muun taloudellisen toiminnan monimuotoistamiseen ja säilyttämiseen, mistä esimerkkeinä ovat metsätalous, käsiteollisuus ja pienten ja keskisuurten yritysten sekä yhdistetyn tuotantokapasiteetin kehittäminen, maaseutumatkailu, virkistystoiminta, koulutus ja urheilu (kuten ratsastus) sekä tilojen ja metsien resurssien kestävä käyttö (jätteet mukaan lukien), uusiutuvan energian tuottaminen ja ekologisiin prosesseihin perustuvien orgaanisten materiaalien ja tuotteiden valmistus; toteaa, että tarvitaan hajautettuja ja integroituja alueellisia politiikkatoimia, jotka liittyvät sosioekonomisiin näkökohtiin ja maaseudun identiteettiin ja kulttuuriin, ja todellinen alueellinen järjestelmä, jolla pyritään saamaan aikaan synergiavaikutuksia ja hyödynnetään maaseudun resursseja yhdessä kollektiivisten ja monialaisten toimien avulla; katsoo, että samalla on käytettävä EU:n muita varoja stimuloimaan maaseudun kehitystä ja työllisyyttä ja varmistettava, että maaseudun infrastruktuuri on kunnossa; |
| --- | --- |

X.

toteaa, ettei maaseutualueiden tulevaisuus ole riippuvainen pelkästään maatalousalan kehittämisestä, vaan se liittyy myös muun taloudellisen toiminnan monimuotoistamiseen ja säilyttämiseen, mistä esimerkkeinä ovat metsätalous, käsiteollisuus ja pienten ja keskisuurten yritysten sekä yhdistetyn tuotantokapasiteetin kehittäminen, maaseutumatkailu, virkistystoiminta, koulutus ja urheilu (kuten ratsastus) sekä tilojen ja metsien resurssien kestävä käyttö (jätteet mukaan lukien), uusiutuvan energian tuottaminen ja ekologisiin prosesseihin perustuvien orgaanisten materiaalien ja tuotteiden valmistus; toteaa, että tarvitaan hajautettuja ja integroituja alueellisia politiikkatoimia, jotka liittyvät sosioekonomisiin näkökohtiin ja maaseudun identiteettiin ja kulttuuriin, ja todellinen alueellinen järjestelmä, jolla pyritään saamaan aikaan synergiavaikutuksia ja hyödynnetään maaseudun resursseja yhdessä kollektiivisten ja monialaisten toimien avulla; katsoo, että samalla on käytettävä EU:n muita varoja stimuloimaan maaseudun kehitystä ja työllisyyttä ja varmistettava, että maaseudun infrastruktuuri on kunnossa;

| Y. | katsoo, että siksi on erittäin tärkeää korostaa, että monet työpaikat ovat riippuvaisia paikkaan ja toimintaan sidotusta maataloudesta, metsätalous mukaan lukien, eikä näitä toimintoja voidaan siirtää; toteaa, että tämä koskee myös elintarvikkeisiin liittyviä ja muita palveluita, kuten maiseman ja veden säilyttämistä ja hallintaa; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että siksi on erittäin tärkeää korostaa, että monet työpaikat ovat riippuvaisia paikkaan ja toimintaan sidotusta maataloudesta, metsätalous mukaan lukien, eikä näitä toimintoja voidaan siirtää; toteaa, että tämä koskee myös elintarvikkeisiin liittyviä ja muita palveluita, kuten maiseman ja veden säilyttämistä ja hallintaa;

| Z. | toteaa, että tukea olisi annettava ensisijaisesti pienille perhetiloille eli yksittäisille viljelijöille, jotka hoitavat tilojaan yksin tai muiden kanssa vastuullisesti, itsenäisesti ja tehokkaasti ja jotka voivat ratkaista ongelmat mukauttamalla tuotantopäätöksiään ja/tai tuotantomenetelmiään ja monimuotoistamalla toimintaansa vastatakseen maatalousalan jatkuviin rakenteellisiin muutoksiin; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että tukea olisi annettava ensisijaisesti pienille perhetiloille eli yksittäisille viljelijöille, jotka hoitavat tilojaan yksin tai muiden kanssa vastuullisesti, itsenäisesti ja tehokkaasti ja jotka voivat ratkaista ongelmat mukauttamalla tuotantopäätöksiään ja/tai tuotantomenetelmiään ja monimuotoistamalla toimintaansa vastatakseen maatalousalan jatkuviin rakenteellisiin muutoksiin;

| AA. | katsoo, että maatalousalalla ja maaseudulla työskentelevien ja/tai yritystoimintaa harjoittavien naisten potentiaalia olisi analysoitava, se olisi kirjattava talteen ja sitä olisi edistettävä kaikilla unionin toimintapolitiikoilla niin, että mitkään niistä eivät vaikuttaisi naisiin kielteisesti, sillä tällä tavoin luodaan perusta naisten mahdollisuuksille edistää kehitystä ja innovointia ja autetaan koko alaa selviytymään kriisistä; katsoo, että naisten olisi osallistuttava alakohtaisten kehityssuunnitelmien laatimiseen paikallisella ja alueellisella tasolla, jotta suunnitelmissa voitaisiin hyödyntää heidän tarpeitaan, kokemuksiaan ja näkemyksiään; katsoo, että naisilla olisi siksi oltava tarvittavat taidot, jotta he voivat osallistua aktiivisesti suunnitelmien laatimiseen; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että maatalousalalla ja maaseudulla työskentelevien ja/tai yritystoimintaa harjoittavien naisten potentiaalia olisi analysoitava, se olisi kirjattava talteen ja sitä olisi edistettävä kaikilla unionin toimintapolitiikoilla niin, että mitkään niistä eivät vaikuttaisi naisiin kielteisesti, sillä tällä tavoin luodaan perusta naisten mahdollisuuksille edistää kehitystä ja innovointia ja autetaan koko alaa selviytymään kriisistä; katsoo, että naisten olisi osallistuttava alakohtaisten kehityssuunnitelmien laatimiseen paikallisella ja alueellisella tasolla, jotta suunnitelmissa voitaisiin hyödyntää heidän tarpeitaan, kokemuksiaan ja näkemyksiään; katsoo, että naisilla olisi siksi oltava tarvittavat taidot, jotta he voivat osallistua aktiivisesti suunnitelmien laatimiseen;

| AB. | toteaa, että vuonna 2010 vain 7,5 prosenttia maanviljelijöistä oli alle 35-vuotiaita, yli 4,5 miljoonaa tiloja nyt hoitavista on yli 65-vuotiaita ja että YMP:tä koskevan asetuksen (EU) N:o 1307/2013 50 ja 51 artiklaan sisältyy säännöksiä sukupolvenvaihdoksen tukemisesta maataloudessa; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että vuonna 2010 vain 7,5 prosenttia maanviljelijöistä oli alle 35-vuotiaita, yli 4,5 miljoonaa tiloja nyt hoitavista on yli 65-vuotiaita ja että YMP:tä koskevan asetuksen (EU) N:o 1307/2013 50 ja 51 artiklaan sisältyy säännöksiä sukupolvenvaihdoksen tukemisesta maataloudessa;

| AC. | ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa maaseutualueiden naisten työnsaantimahdollisuudet ovat rajoitettuja maataloudessa ja työmarkkinoiden muilla aloilla ja että sukupuolten välinen palkkaero on suurempi kuin muualla, vaikka naiset ovatkin erittäin tärkeässä asemassa maaseutualueiden kehityksen ja sosiaalisen elämän kannalta, erityisesti maatiloilla, joiden toimintaa on monimuotoistettu (maatilamatkailu, laadukkaat tuotteet, virkistys-, opetus- ja urheilutoiminta sekä muut palvelut); toteaa, että naisten yrittäjyys voi olla tärkeä tekijä maaseutualueiden kestävän sosiaalisen, taloudellisen ja ympäristön kehityksen kannalta; toteaa, että maanhankintaan liittyvä eriarvoisuus on tekijä, joka rajoittaa naisten mahdollisuuksia kehittää maatalousalan yritystoimintaa; toteaa, että noin 29 prosenttia unionin tiloista on naisten hoidossa; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa maaseutualueiden naisten työnsaantimahdollisuudet ovat rajoitettuja maataloudessa ja työmarkkinoiden muilla aloilla ja että sukupuolten välinen palkkaero on suurempi kuin muualla, vaikka naiset ovatkin erittäin tärkeässä asemassa maaseutualueiden kehityksen ja sosiaalisen elämän kannalta, erityisesti maatiloilla, joiden toimintaa on monimuotoistettu (maatilamatkailu, laadukkaat tuotteet, virkistys-, opetus- ja urheilutoiminta sekä muut palvelut); toteaa, että naisten yrittäjyys voi olla tärkeä tekijä maaseutualueiden kestävän sosiaalisen, taloudellisen ja ympäristön kehityksen kannalta; toteaa, että maanhankintaan liittyvä eriarvoisuus on tekijä, joka rajoittaa naisten mahdollisuuksia kehittää maatalousalan yritystoimintaa; toteaa, että noin 29 prosenttia unionin tiloista on naisten hoidossa;

| AD. | ottaa huomioon teollisesti viljeltävien lajikkeiden vähäisen määrän; ottaa huomioon paikallisten lajikkeiden ja rotujen merkityksen biologisen monimuotoisuuden säilyttämiselle ja kestävän toimeentulon tukemiselle alueilla sekä paikalliselle tuotannolle; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon teollisesti viljeltävien lajikkeiden vähäisen määrän; ottaa huomioon paikallisten lajikkeiden ja rotujen merkityksen biologisen monimuotoisuuden säilyttämiselle ja kestävän toimeentulon tukemiselle alueilla sekä paikalliselle tuotannolle;

| AE. | toteaa, että maaseutualueesta on tehtävä entistä houkuttelevampi tuleville sukupolville tukemalla maatalouden ja alanmenetelmien innovointiin ja nykyaikaistamiseen tähtäävää koulutusta; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että maaseutualueesta on tehtävä entistä houkuttelevampi tuleville sukupolville tukemalla maatalouden ja alanmenetelmien innovointiin ja nykyaikaistamiseen tähtäävää koulutusta;

| AF. | ottaa huomioon, että YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) on kehittänyt elintarvike- ja maatalousjärjestelmien kestävyyden arviointiin tarkoitetun yleismaailmallisen SAFA-kehyksen; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) on kehittänyt elintarvike- ja maatalousjärjestelmien kestävyyden arviointiin tarkoitetun yleismaailmallisen SAFA-kehyksen;

| AG. | toteaa, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) varoja voidaan käyttää ammatillista koulutusta ja taitojen hankkimista koskevissa toimissa eri toiminta-aloilla maaseudulla; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) varoja voidaan käyttää ammatillista koulutusta ja taitojen hankkimista koskevissa toimissa eri toiminta-aloilla maaseudulla;

Nykyinen YMP

| 1. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tarjoamaan nuorille viljelijöille pitkän aikavälin näkymiä maaseudun väestökatoon puuttumiseksi, toteuttamaan kattavan sukupolvenvaihdosstrategian ja hyödyntämään sitä varten kattavasti uuden YMP:n tarjoamia mahdollisuuksia nuorten viljelijöiden ja myös perheiden ulkopuolelta tulevien alan uusien yrittäjien tukemiseksi erityisesti myöntämällä nuorille viljelijöille tukia ensimmäisestä ja toisesta pilarista sekä auttamalla yli 40-vuotiaita uusia yrittäjiä aloittamaan yritystoimintansa; toteaa myös, että näitä toimia on täydennettävä kansallisen politiikan järjestelyillä ja toimien on oltava yhteensopivia niiden kanssa (maankäyttö, verotus, sosiaaliturva jne.), asetuksen (EU) N:o 1307/2013 50 ja 51 artiklassa tarkoitettu tuki mukaan lukien; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että valtaosa YMP:n suorista tuista menee rikkaimmille tiloille, kun vain 13 prosenttia edunsaajista sai 74 prosenttia YMP:n suorista tuista vuonna 2014; katsoo, että tämä ei edistä uusien työpaikkojen luomista maanviljelyalalla, sillä pienet maatilat ovat työvoimavaltaisempia ja 53 prosenttia maataloustyöntekijöistä työskentelee taloudelliselta kooltaan pieniksi luokitelluilla maatiloilla; kehottaa jakamaan YMP-tukia entistä enemmän pienviljelijöille; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan tukeaan pienille ja keskisuurille maatiloille erityisesti käyttämällä enemmän uudelleenjakotukea; kehottaa lisäksi laatimaan palkkiomekanismeja tehokkaasti järjestäytyneitä maatiloja sekä sellaisia maatiloja varten, jotka käyttävät oikeudellisia välineitä yritysten yhdistämiseen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että YMP:n yhteydessä on otettava paremmin huomioon luonnonhaitoista kärsivät alueet (kuten vuoristoalueet, merentakaiset alueet, syrjäisimmät alueet ja herkät luonnonalueet), koska maatalouden ylläpitäminen on keskeisessä asemassa sellaisen taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristön kehityksen kannalta, jossa painotetaan työllisyyttä; katsoo kuitenkin, että YMP:n yhteydessä on myös otettava huomioon kaupunkirakenteen hajautumisen uusi dynamiikka ja autettava reuna-alueita torjumaan niiden ominaispiirteisiin liittyviä rajoitteita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat käyttäneet laajasti mahdollisuutta myöntää tuotantosidonnaisia tukia – jotka sallivat tuotannon ylläpitämisen ja kehittämisen tietyllä alueella ja tukevat siten työllisyyttä epäsuotuisilla alueilla – ja kehottaa niitä korottamaan tällaisen tuen osuutta aktiiviviljelijöille sekä lisäämään sen joustavuutta ja käyttämään yhä suuremman osan siitä kasviproteiinin tuotannon lisäämiseen EU:ssa, koska tämän hyödykkeen saanti on tällä hetkellä riippuvaista kolmansista maista tapahtuvasta tuonnista; ehdottaa lisäksi, että vapaaehtoisten tuotantosidonnaisten tukien tasoa voitaisiin mukauttaa kulloisestakin viljelykasvista riippuvaisen työllisyyden mukaisesti, jolloin lisätukea annettaisiin eniten työvoimaa vaativille tuotteille; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että nykyisellä ohjelmakaudella on maaseudun kehittämisohjelman mukaisesti esitetty kohdennettua tukea paikallisten rotujen kasvattamiseksi ja lajikkeiden viljelemiseksi, millä edistetään alueellista työllisyyttä ja tuetaan biologista monimuotoisuutta; kehottaa jäsenvaltioita pohtimaan kohdennetun tuen mekanismeja, joilla tuetaan paikallisia rotuja kasvattavien ja lajikkeita viljelevien tuottajien tai maanviljelijöiden ryhmiä tai järjestöjä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että on tarpeen panna täytäntöön suorien tukien ympäristöulottuvuus, ja katsoo, että se on tehtävä siten, että varmistetaan maatilojen kestävyys ja elinkelpoisuus ja edistetään uusien työpaikkojen säilyttämistä ja luomista esimerkiksi biologisen monimuotoisuuden, maatilamatkailun ja maaseudun hoidon yhteydessä esimerkiksi suurten tilojen ja historiallisten huviloiden avulla; kehottaa EU:ta varmistamaan yksinkertaistamisen sekä sen, että ympäristösäännökset voidaan panna täytäntöön yksinkertaisella ja kattavalla tavalla ilman ongelmia; varoittaa, ettei ympäristöulottuvuus saa johtaa maataloustuotannon vähentymiseen tai siitä luopumiseen, mikä on erityisen tärkeää varsinkin vuoristoalueilla ja syrjäisillä alueilla; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että koska mehiläisten kuolleisuusaste on korkea monissa EU:n jäsenvaltioissa ja mehiläisillä on pölyttäjinä keskeinen merkitys elintarviketurvan sekä monien kasvialojen talouden kannalta, unionin olisi lisättävä tämän alan tukea ottamalla käyttöön todellinen mehiläiskantojen palauttamista koskeva unionin strategia; toteaa myös, että tämä ei edellyttäisi raskaita investointeja, vaan toisi monia työpaikkoja niin, että joko monimuotoistetaan nykyisten tilojen toimintaa tai perustetaan uusia erikoistuneita tiloja, joiden elinkelpoisuus edellyttää asiantuntijoiden mukaan 200:aa mehiläispesää ja joiden päätarkoitus olisi tuottaa valittuja kuningattaria ja parvia ja viime kädessä hunajaa, josta EU:ssa vallitsee suuri pula; toteaa, että tällainen useille unionin strategioille, kuten innovoinnille, sosiaaliselle osallistamiselle ja työpaikkojen luomiselle, rakentuva toimintatapa vastaa täysin pyrkimystä muuttaa yhteisen maatalouspolitiikan suuntaa ja kehittää maatalouden kestävyyttä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että maatilojen työpaikkojen säilyttämiseksi alalla on otettava käyttöön uudet riskinhallintavälineet ja lisättävä tuottajaorganisaatioiden kaltaisten välineiden käyttöä yhteisessä markkinajärjestelyssä ja toisessa pilarissa, jotta voidaan paremmin varautua globaalien markkinoiden hintavaihteluihin ja kysyntään; katsoo, että yhteisessä markkinajärjestelyssä ja toisessa pilarissa vahvistetut markkinatoimenpiteet ja poikkeukselliset kriisin- ja riskinhallintatoimenpiteet on pantava täytäntöön paljon nopeammin ja aktiivisemmin EU:n talousarviovarojen tuella mukauttamalla ne tarvittavalla tavalla syrjäisimpien alueiden, vuoristoalueiden ja muiden kilpailuun liittyvistä haasteista kärsivien alueiden erityistilanteeseen, jotta voidaan rajoittaa hintojen alenemisesta johtuvia kielteisiä vaikutuksia maataloustuloihin; kiinnittää huomiota siihen, että poikkeuksellisten kriisitoimenpiteiden täytäntöönpanolla ei ole täysin saavutettu asetettuja tavoitteita, ja katsoo, että niiden yhteydessä olisi otettava entistä paremmin huomioon jäsenvaltioiden nykyinen infrastruktuuri ja kapasiteetti; kehottaa komissiota viimeaikaisten kriisien valossa kehittämään entistä nopeampia ja tehokkaampia tukevia välineitä, joilla voidaan ehkäistä kaikkein kielteisimpiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota hyödyntämään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 219–222 artiklassa tarkoitettujen poikkeustoimenpiteiden koko potentiaalia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että interventiohintojen käyttäminen turvaverkkona edellyttää, että niitä mukautetaan säännöllisesti kustannusten muutoksiin, jolloin ne vaikuttavat suoraan tuottajien tuloihin ja toiminnan jatkamiseen sekä työllisyyteen; kehottaa unionia ottamaan käyttöön maitomarkkinoiden seurantakeskuksen kaltaisia ennaltaehkäiseviä välineitä kaikilla tärkeimmillä tuotantoaloilla markkinoiden seuraamiseksi, jotta voidaan tukea tuotannon ohjausta ja vastata kriiseihin tarvittaessa käyttöön otettavien joustavien ja aktiivisten markkinoiden hallintavälineiden avulla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että viljelijät ja paikalliset tuottajat yhdistävät lyhyet toimitusketjut voivat edistää maaseudun työpaikkojen luomista; korostaa, että laatujärjestelmät, maantieteelliset merkinnät ja luonnonmukainen viljely tarjoavat mahdollisuuden maatalouselintarvikealan kehittämiseen ja maaseudun työpaikkojen luomiseen, minkä vuoksi niitä on paitsi suojeltava, myös kehitettävä uusien työpaikkojen luomiseksi ja alueellisen kulttuurin ja identiteetin säilyttämiseksi; korostaa, että nämä tuotteet on saatava laajemmille markkinoille ja että on otettava käyttöön laatuun, myynninedistämiseen ja suojaamiseen liittyviä toimia niiden markkinoinnin parantamiseksi ja niiden sisällyttämiseksi tiettyjen maantieteellisten alueiden yleisiin matkailutuotteisiin; muistuttaa käsiteltävinä olevien lainsäädäntöehdotusten yhteydessä, että nämä myönteiset taloudelliset vaikutukset perustuvat kuluttajien luottamukseen, jota ei saa heikentää muutoksilla, joiden voidaan katsoa huonontavan laatua; korostaa lisäksi, että näiden laatustandardien saavuttamiseen käytettävät menettelyt voivat olla raskaita ja niitä olisi yksinkertaistettava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suosittaa, että jäsenvaltiot käyttäisivät enemmän työpaikkojen säilyttämistä ja luomista koskevaa toisen pilarin kuudennen prioriteetin painopistealuetta sekä tietämyksen siirtoa ja ammatti- ja jatkokoulutusta koskevia toimia (mukaan lukien maatilojen työntekijöiden oppisopimukset, täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus), jotta työntekijät voivat siirtyä muihin maaseudun töihin, ja kehottaa antamaan tiloille neuvontaa ja tilanhoitoon liittyvää apua tilojen taloudellisen ja ympäristöön liittyvän suorituskyvyn parantamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan koulutusta, jolla edistetään viljelijöiden sekä maatalouden ja maaseudun työntekijöiden monipuolisuutta niin, että he voivat monimuotoistaa toimintaansa, ja kehottaa vahvistamaan innovointia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että maaseudun kehittämisohjelmat eivät ole enää yhtä selvästi kohdistettuja työllisyyttä suojaaviin sosiaalisiin hankkeisiin kuin edellisellä ohjelmakaudella 2007–2013 ja että syynä tähän ovat toimet, joita jäsenvaltiot ovat valinneet maaseudun kehittämistä koskevista ohjelmistaan, sekä se, että työllisyyteen suoraan vaikuttavia toimia varten on varattu entistä vähemmän rahoitusta; kehottaa siksi lisäämään joustavuutta maaseutupolitiikan täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että on yksinkertaistettava maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöönpanoa ja otettava käyttöön monesta rahastosta rahoitettujen ohjelmien kaltaista johdonmukaisempaa politiikkaa, minkä lisäksi on estettävä jäsenvaltioita ja komissiota määräämästä liian työläitä hallinnollisia ja rahoitusta koskevia tarkastuksia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita mainostamaan paremmin YMP:n toisen pilarin tarjoamia mahdollisuuksia toiminnan monipuolistamiseen maaseutualueilla (esimerkiksi maaseutumatkailu ja uusiutuvan energian tuotanto); |
| --- | --- |

16.

| 17. | huomauttaa, että sekä kansallisissa ja EU:n toimissa ei oteta riittävästi huomioon innovointiin liittyvää riskitekijää ja että tämä estää innovoinnin ja työpaikkojen luomisen erityisesti monien sellaisten sidosryhmien kohdalla, joilla ei ole riittävästi rahoitusta saattaakseen innovoivat hankkeet päätökseen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että maaseudun kehitys ja työpaikkojen luominen kulkevat käsi kädessä, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita ja alueita maksimoimaan alueidensa haasteet ja mahdollisuudet parhaiten tuntevien paikallis- ja alueviranomaisten, mahdollisuudet saavuttaa toisen pilarin tavoitteet ja ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan prioriteetit, mukaan lukien sosiaalisen osallisuuden edistäminen, köyhyyden vähentäminen ja talouskehitys; muistuttaa mahdollisuudesta keskittää maaseudun kehitys ja toimintaohjelmat työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen sekä maaseudun palveluiden parantamiseen; kehottaa komissiota auttamaan toimijoita tämän tavoitteen saavuttamisessa; korostaa jakamistalouden mallien mukauttamista maaseutualueisiin työllisyyden lisäämiseksi, maataloustoiminnan tehostamiseksi ja kustannusten vähentämiseksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan yhteisötalouden yrityksiä ja osuuskuntia ja muun muassa sosiaalista maataloutta (2) maaseutualueiden sosiaalisen integraation ja työpaikkojen tukemiseksi; panee merkille sosiaalisen yrittäjyyden aloitteella toteutetut toimet ja kehottaa komissiota tehostamaan yhteisötalouden maaseudun kehittämiselle antamaa tukea esimerkiksi yhteisötaloutta koskevan toimintasuunnitelman kautta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että maaseutualueiden väestörakenteen kehityksen ja perhemyönteisyyden tukemista olisi painotettava enemmän perheiden tukemiseksi ja perheen ja työelämän yhteensovittamisen helpottamiseksi myös maaseutualueiden työmarkkinoihin ja talouskehitykseen liittyvissä kysymyksissä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että on edistettävä aktiivisia toimenpiteitä ja toimintapolitiikkoja, joilla korostetaan muuttoliikkeen myönteistä vaikutusta talouskasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen maaseutualueilla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan maaseutualueita tukevia poliittisia toimia kehittämällä matkailua, joka voi asianmukaisesti jäsennettynä ja kannustimin tuettuna vauhdittaa sellaisten alueiden kulttuurista, sosiaalista ja taloudellista kasvua, joilla on merkittäviä luonnonvaroja sekä maisemallisia, kulttuurisia sekä maatalouselintarvikkeisiin liittyviä resursseja; korostaa, että maaseutualueiden matkailun kehittäminen ja maataloustoiminnan monipuolistaminen (koulutus-, kulttuuri- ja virkistystoiminta mukaan lukien) tarjoaa myös kannustimen uusille sukupolville, jotta he ottaisivat maaseudun haltuunsa aloitteellisuuden ja yrittäjyyden hengessä pyrkien innovointiin ja perinteisten tuotteiden edistämiseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että maaseuturahaston ja unionin muiden rahastojen avulla tapahtuva eri politiikanalojen välisten synergiavaikutusten aikaansaaminen on keskeistä pyrittäessä vastaamaan maaseudun työpaikkojen luontiin liittyvään haasteeseen ja varmistamaan, että maatalous tunnustetaan jälleen kerran aluekehityksen avaintekijäksi; toteaa, että toisen pilarin varoja voitaisiin käyttää dynaamisena rahoitusvälineenä, jonka avulla voidaan saada aikaan entistä enemmän synergiavaikutuksia vaihtoehtoisten rahoituslähteiden ja ohjelmien kanssa niin, että ne ovat entistä paremmin maaseutualueiden käytettävissä, mikä parantaa yhteenliitettävyyttä, kilpailukykyä ja talouden monimuotoisuutta ja tukee yrittäjyyttä niin, että samalla otetaan huomioon maaseudun kulttuuri ja identiteetti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että pieniin, omistajien hoitamiin tiloihin kohdistuu yhä enemmän painetta sijoittajien hankkiessa maatalousmaata; korostaa, että viljelysmaan säilyttäminen ja maan käyttömahdollisuus ovat keskeisellä sijalla tilojen perustamisen ja laajentamisen kannalta ja ne ovat olennaisia tekijöitä maaseudun työpaikkojen säilyttämisessä; ottaa huomioon, että komission marraskuussa 2015 esittämässä kertomuksessa nuorten maanviljelijöiden tarpeista osoitetaan, että suurin nuorten maanviljelijöiden ja uusien maatalousyrittäjien kohtaama ongelma on ostettavan tai vuokrattavan maan saatavuus; kehottaa siksi jäsenvaltioita vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja kehittämään välineitä, jotka mahdollistavat maan käyttömahdollisuudet korkean työttömyyden maaseutualueilla esimerkiksi viljelysmaan yhteisen käytön ja hallinnan avulla kansallisten käytäntöjen mukaisesti tai perustamalla järjestelmiä, joiden avulla voidaan hallita ja antaa tietoa maasta, joka ei ole käytössä tai jota voitaisiin käyttää viljelyyn, ja palveluista, joita nuoret viljelijät ja naiset voisivat käyttää etuoikeutetusti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää tärkeänä, että maaseudun kehittämisohjelmilla parannetaan nykyistä enemmän maaseutu- ja kaupunkialueiden välisiä suhteita, jotta kannustetaan yhteistyöhön ja tarjotaan maaseutualueiden yrityksille tilaisuuksia, jotka ovat välttämättömiä näiden alueiden kehityksen ja työpaikkojen luomisen kannalta; katsoo, että kylät ovat tärkeitä maaseutu- ja kaupunkialueiden välisissä suhteissa, sillä ne tarjoavat peruspalveluita ympäröivien maaseutualueiden asukkaille, ja että jäsenvaltioiden on siksi edistettävä kylien palveluja osana aluepolitiikkaansa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa laatimaan sitovia sääntöjä reilusta tulonjaosta elintarvikkeiden tuotantoketjussa elintarvikkeiden tuottajien, tukkumyyjien ja jalostajien välillä varmistaen, että viljelijät saavat lisäarvosta asianmukaisen osan, joka antaa heille mahdollisuuden harjoittaa kestävää viljelyä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että metsätalous, jota EU:ssa hyödynnetään nykyään riittämättömästi, tarjoaa paljon työpaikkoja, ja sitä olisi hyödynnettävä entistä paremmin eri muodoissa koko puutavara-alalla; korostaa, että EU:ssa on tällä hetkellä vakava pula puutavarasta, mikä edellyttää investointeja tämän alan kasvattamisen vaatimaan infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että maan saatavuus on olennainen edellytys metsätilojen perustamiselle ja laajentamiselle; toteaa, että maan saatavuus on nuorten viljelijöiden suurin ongelma maatilan perustamisessa; |
| --- | --- |

28.

YMP vuoden 2020 jälkeen

| 29. | korostaa, että YMP:n menettelyjä on yksinkertaistettava ja sen rahoitus on pidettävä riittävänä, ainakin nykytasolla, joka vastaa alan politiikan tuomaa merkittävää eurooppalaista lisäarvoa, jotta se voisi pitkällä aikavälillä lisätä tehokkaasti työllisyyttä osana monimuotoista eurooppalaista maa- ja metsätaloutta, edistää kestävää kehitystä ja lisätä maaseutualueiden vetovoimaa; korostaa, että maaseudun kehittämispolitiikkaa, jonka avulla voidaan toteuttaa suorempia ja tehokkaampia toimia maaseudun asukkaiden sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseksi ja edistää maaseudun työllisyyttä ja dynaamisuutta, olisi vahvistettava vaiheittain heikentämättä ensimmäisen pilarin tukea, joka on myös järjestettävä uudelleen, jotta voidaan muun muassa parantaa markkinoiden toimintaa ja vakautta, mikä on keskeisellä sijalla turvattaessa maataloustulot, eurooppalainen viljelymalli ja elintarviketurva sekä varmistettaessa, että maaseutualueet säilyttävät vetovoimansa (erityisesti elämänlaadun osalta) kaupunkialueisiin verrattuina; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että YMP:ssä tulisi painottaa nykyaikaistamista ja investointeja tukevia välineitä, jotka takaavat maaseutualueiden taloudellisen toiminnan (mukaan lukien maatalouselintarvikkeet, energia, jalostus ja palvelut sekä sosiaaliala) kilpailukyvyn kestävällä tavalla niin, että samalla noudatetaan ympäristöä koskevia sääntöjä ja varmistetaan näin työpaikkojen säilyminen; korostaa, että näillä välineillä voidaan lisäksi edelleen vähentää jäsenvaltioiden ja alueiden välisiä eroja maatalouden ja maaseudun kehityksessä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa matkailun (esimerkiksi maatilamatkailun) merkitystä viljelijöiden tulonlähteenä; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan ohjelmia, joilla tuetaan investointeja ja yrittäjyyttä; pitää tärkeänä, että tiloja tuetaan matkailukampanjoilla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille tähän mennessä toteutetut YMP:n yksinkertaistamistoimet, mutta kehottaa komissiota kehittämään ja toteuttamaan edelleen toimia, joilla lisätään suhteellisuutta ja joustavuutta suhteessa YMP:n aiheuttaman hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi ja maatilojen tuottavuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | painottaa, että YMP:n saavutukset voivat olla vain rajallisia, koska sen ensisijainen tavoite on elintarviketurvan varmistaminen, ja että vastaaminen tehokkaasti moniin uusien työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen maaseudulla liittyviin haasteisiin edellyttää laajempaa ja monialaista lähestymistapaa sekä alueellisella että jäsenvaltioiden tasolla; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota tukemaan kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista maatalousmallia, joka perustuu perheiden hoitamiin, monimuotoisiin ja monitoimisiin tilamalleihin, jolla aluesidonnaisten ja hyvin palkattujen työpaikkojen säilyttäminen asetetaan etusijalle ja jossa keskitytään erityisesti SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuihin erityisistä haitoista kärsiviin alueisiin elintarvikkeiden ja muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden tuotannossa niin, että varmistetaan elintarviketurva ja elintarvikkeiden turvallisuus sekä terveydensuojelu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään maankäytön seuranta- ja sääntelyvälineitä, jotta saadaan parempaa tietoa maa-alojen markkinoista ja päästään eroon maan ja tuotantovälineiden laajamittainen keskittymisestä ja valtaamisesta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | painottaa tarvetta edistää korkealaatuisten maataloustuotteiden kehittämistä, markkinointia ja myyntiä; kehottaa tekemään aloitteita uusien markkinoiden avaamiseksi sekä ottamaan käyttöön tuotteita koskevia ohjelmia ja markkinointikampanjoita tuotteiden monipuolistamisen ja eurooppalaisen elintarvikeketjun kilpailukyvyn varmistamiseksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että YMP:ssä on otettava huomioon koko EU:n maatalousala kaikissa muodoissaan ja kaikilla maaseutualueilla, myös kaikkein epäsuotuisimmassa asemassa olevilla ja herkimmillä alueilla (kuten vuoristoalueilla ja syrjäisimmillä alueilla), jotta varmistetaan kaikkien resurssien optimaalinen hyödyntäminen; katsoo, että tämä edellyttää myös hylättyjen maatalousmaiden ottamista uudelleen käyttöön; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että maatalouden monipuolistaminen ja alueelliset pienet erityismarkkinat parantavat ja turvaavat työllisyyttä maaseudulla; kehottaa esittämään aloitteita maatilojen monipuolistamisen tukemiseksi (esimerkiksi maataloustuotteiden suoramarkkinoinnin avulla) ja maaseudun talouden tukemiseksi yleisesti (esimerkiksi helpottamalla siirtymistä maataloustyöstä muuhun työhön); |
| --- | --- |

38.

| 39. | katsoo, että tulevan YMP:n varoilla on pyrittävä nykyistä enemmän hidastamaan tuottajajärjestöiksi ryhmittyneiden pienten ja keskisuurten tilojen ja yritysten häviämistä, koska ne ovat yleensä tavallista monimuotoisempia, taloudellisempia ja itsenäisempiä ja helpommin siirrettävissä sekä tehokkaampia lisäarvon tuottamisen ja aluesidonnaisten työpaikkojen luomisessa ja koska ne ovat tärkeä taloudellinen ja sosiaalinen tekijä omilla alueillaan; toteaa, että erityistä tukea on annettava edelleen myös alueilla, joilla on SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja erityisiä rajoitteita; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tähdentää, että yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukia olisi osoitettava vain henkilöille, joiden pääasiallinen toimiala on maatalous; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että syrjäisimmillä alueilla ratkaisujen etsiminen talouden supistumiseen liittyviin työllisyyskysymyksiin kärsii puutteellisesta yhteenliitettävyydestä, ja katsoo, että näiden alueiden maatalouden merkityksen vuoksi tulevan YMP:n varoilla olisi syrjittävä positiivisesti näitä SEUT-sopimuksessa tarkoitetuista erityisistä rajoitteista kärsiviä alueita, koska tällä olisi kerrannaisvaikutuksia muihin, maatalouteen liittyviin aloihin, esimerkiksi maatalouden raaka-aineita jalostavaan teollisuuteen, matkailuun, luonnonsuojeluun, energiantuotantoon ja kiertotalouteen tavalla, joka täydentäisi moniin eri rahastoihin perustuvaa strategiaa; toteaa, että tässä strategiassa olisi otettava huomioon syrjäisimpien alueiden positiiviset erityiskohtelun taustalla olevat tekijät ja että syrjäisimmät alueet voisivat toimia laboratorioina omaperäisille ja innovatiivisille maatalouden ratkaisuille, joita voitaisiin soveltaa vähemmän äärimmäisissä ja laajemmissa yhteyksissä ja jotka koskevat maatilojen rakenteita, maaperä- ja ilmasto-olosuhteita sekä alueille ominaista biologista monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | katsoo, että kollektiivista viljelyä on edistettävä ja tuettava taloudellisesti, koska sen avulla voidaan alentaa tilojen tuotantokustannuksia ja erityisesti koneistamiskustannuksia, minkä lisäksi kollektiivinen viljely edistää viljelijöiden keskinäistä yhteisvastuuta sekä innovoinnin, taitotiedon ja parhaiden käytäntöjen siirtoa luoden kehityksen ja työllisyyden kannalta suotuisaa dynamiikkaa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota edistämään pienten maatilojen monipuolistamista ja kilpailukykyä ottaen huomioon myös sosiaalisen maatalouden ja palvelusuuntautuneen maatalouden; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää tärkeänä, että YMP:n avulla annetaan enemmän tukea maatalouden myönteisille työllisyys- ja ympäristövaikutuksille, ja katsoo, että sen avulla olisi tuettava entistä enemmän luonnonmukaista ja biodynaamista maataloutta ja kaikkia muita kestäviä agroekologisia tuotantomenetelmiä, kuten integroitua maataloutta ja peltometsäviljelyä, mikä tarkoittaa nykyisen sääntelyn yksinkertaistamista ja sellaisten säännösten hyväksymistä, jotka voidaan panna täytäntöön yksinkertaisesti, kattavasti ja ilman ongelmia; katsoo, että näihin myönteisiin työllisyys- ja ympäristövaikutuksiin liittyvät arvot ovat koko yhteiskunnan edun mukaisia ja niiden olisi näyttävä maataloustulossa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa niin kutsuttujen bioalueiden tarjoamasta hyvästä esimerkistä, toisin sanoen alueista, joilla tuetaan koordinoitujen toimien kokonaisuuden avulla luonnonmukaisin menetelmin tuotettuja paikallisia viljely- ja kotieläintuotteita ja kaikkia niistä riippuvaisia taloudellisia toimijoita (maatalouselintarvike-, ravitsemus- ja matkailualan yritykset); toteaa, että on jo käynyt selväksi, että tämä väline voi lisätä paikallisia tuloja ja auttaa suojelemaan maaperää maiseman ja perinteisten tuotteiden suojelun avulla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | painottaa kestävien viljely- ja elintarvikejärjestelmien ja erityisesti luonnonmukaisen viljelyn sekä maaperän, veden, biologisen monimuotoisuuden ja maaseutuinfrastruktuurien kestävän hallinnan tarjoamia mahdollisuuksia maatalousalan kunnollisten työpaikkojen ja maaseudun kukoistavan elinkeinoelämän säilyttämiseen ja luomiseen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että Euroopan unionin elintarviketurvan varmistamisen on oltava tulevan YMP:n keskeisin toimi, mutta EU:n ulkopuolisia markkinoita ei kuitenkaan pidä jättää huomiotta; katsoo tältä osin, että kauppasopimukset voivat aiheuttaa todellisen riskin mutta myös tarjota mahdollisuuksia eurooppalaiselle maanviljelylle; katsoo, että vapaakauppasopimukset eivät saa johtaa pieniin ja keskisuuriin tiloihin kohdistuvaan epäoikeudenmukaiseen kilpailuun eivätkä ne saisi vaarantaa paikallista taloutta ja työpaikkoja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että hedelmä- ja vihannesala ei ole tällä hetkellä riittävästi järjestäytynyt, ja katsoo että tilanteen parantamiseksi olisi palautettava EU:n tuki hedelmien ja vihannesten kasvattajien uusien järjestöjen hankkeille; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että tilanteessa, jossa on paljon epävarmuutta maataloustuotteiden alhaisten ja vaihtelevien hintojen tulevaisuudesta, unionin on saavutettava perussopimuksen mukaiset YMP:n tavoitteet ja pyrittävä ponnekkaammin korjaamaan markkinoiden hallitsemattomat vaikutukset niiden epäonnistuessa; katsoo, että olisi myös varmistettava maatalousalan vahvuus ja kilpailukyky luomalla toimivia turvaverkkoja sekä ennaltaehkäisy- ja kriisinhallintajärjestelmiä, jotta saadaan aikaan tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino; katsoo, että on myös luotava riskinhallintavälineitä, jotka perustuvat uusiin ja innovoiviin järjestelmiin, ja otettava viljelijät itse mukaan rahoitukseen; katsoo, että on lisättävä sitä rahoituksen osaa, jolla tuetaan maatalousmarkkinoiden vakauttamista, ja että YMP:n on erityisesti myös vahvistettava vakuutusjärjestelmiä, jotka suojelevat viljelijöitä erilaisilta ilmastoon, terveyteen ja talouteen liittyviltä riskeiltä; katsoo, että kun otetaan huomioon maapallon lämpenemiseen liittyvät riskit, unionin on tehtävä kaikkensa maatalouden myönteisen roolin korostamiseksi esimerkiksi maataloustieteen keinoin ja parantamalla maaperän hoitoa hiilidioksidin talteenoton parantamiseksi; pitää tärkeänä, että viljelijöille annetaan teknistä ja rahallista tukea, joiden avulla he voivat vähitellen muuttaa käytäntöjään ja innovoida; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa myös, että suorat tuet olisi säilytettävä YMP:ssä vuoden 2020 jälkeenkin, jotta voidaan tukea ja vakauttaa tilojen saamia tuloja ja korvata unionin korkeiden (tuotantomenetelmiä ja erityisesti ympäristöä koskevien) vaatimusten täyttämisestä aiheutuvia kustannuksia ja ylläpitää maataloustuotantoa kaikkein epäsuotuisimmilla alueilla; toteaa, että suorilla tuilla olisi siksi pyrittävä takaamaan maatalouden taloudellinen vakaus sekä elintarviketurva ja ympäristöturvallisuus; toteaa tässä yhteydessä, että suorien tukien määrien tasoittaminen on tarpeen yhtäläisten kilpailuehtojen takaamiseksi unionin sisämarkkinoilla sekä maatalouden resurssien käyttämiseksi kestävällä tavalla unionissa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | katsoo, että koska maanviljelijöiden yhteistyö on varsin eritasoista eri jäsenvaltioissa ja koska yhteistyön puute vaikuttaa haitallisesti maanviljelijöiden valmiuteen kohdata kriisitilanteita ja markkinapaineita, YMP:n tulisi kaikin tavoin edistää maanviljelijöiden yhteistyön kehittämistä erityisesti tuotannon ja jalostuksen aloilla; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan YMP:n toisen pilarin toimissa etusijalle eurooppalaisen innovointikumppanuuden; kehottaa komissiota asettamaan etusijalle Horisontti 2020 -ohjelman ja varmistamaan viljelijöille entistä paremmat mahdollisuudet käyttää EIP:n rahoitusmahdollisuuksia, tukemaan innovoivia ja kestäviä maa- ja metsätalouden malleja elintarvikkeiden sekä muiden kuin elintarvikkeiden tuotannossa ja palveluiden tarjoamisessa (uusiutuvat energianlähteet, biotalous, maaseutumatkailu ja viljelijöiden uudet mahdollisuudet tuottaa raaka-aineita öljyn jälkeisellä aikakaudella) niin, että kehitetään kunkin maaseutualueen resursseja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on vakaasti sitä mieltä, että tulevaisuudessakin on tärkeää edistää maanviljelijöiden ja maatalouden työntekijöiden jatkuvaa ammatillista koulutusta ja varmistaa tieteellisen tiedon ja innovaatioiden leviäminen, millä taataan kyky sopeutua muuttuvaan ympäristöön ja helpotetaan taloudellisen toiminnan käynnistämistä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | katsoo, että alueellista kehittämistä koskevan yhteisöaloitteen (Leader) ja paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden (CLLD) kaltaiset alhaalta ylöspäin suuntautuvat paikallisen kehityksen mallit ovat osoittaneet tehokkuutensa, kun otetaan huomioon luotujen työpaikkojen määrä sekä julkisten menojen vähäisyys luotua työpaikkaa kohti: katsoo, että niitä on sen vuoksi edelleen kehitettävä ja tuettava ja ne on pantava täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa useita rahoituslähteitä hyödyntäen ja alueviranomaisten asemaa vahvistaen; painottaa erityisesti paikallisten toimintaryhmien johtajien roolia teknisenä tukena ja palveluna, jolla tuetaan työllisyyttä edistävien hankkeiden käynnistämistä; kehottaa takaamaan paikallisten toimintaryhmien mahdollisimman suuren riippumattomuuden niiden tehokkuuden maksimoimiseksi; katsoo myös, että olisi otettava käyttöön mekanismeja, joiden avulla varmistetaan työmarkkinaosapuolten mielekäs osallistuminen; kehottaa komissiota esittämään rajatylittäviin Leader II -hankkeisiin liittyviä hyvien käytäntöjen malleja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | toteaa, että vaikeudet saada tietoa asiaan liittyvistä kansallisista ja unionin ohjelmista ja rahoituksesta ovat esteenä maaseudun talouden kehitykselle; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa asettamaan etusijalle maaseudun työllisyyttä tukevat maaseudun kehittämispolitiikan puitteissa tehdyt investoinnit niin, että keskitytään työpaikkoihin, työttömyyden muutoksiin, tuen vastaanottajien liiketoiminnan tehokkuuteen ja luodaan kannustimia työntekijöiden palkkaamiselle; suosittelee, että maaseudun kehittämisohjelmiin sisällytetään mikrorahoituksen vahvistaminen, koska se on erityisen käyttökelpoinen tapa auttaa maatalouden yrityksiä ja muita yrityksiä alkuun; |
| --- | --- |

56.

| 57. | painottaa, että toisen pilarin merkitystä työpaikkojen luomisen kannalta voidaan lisätä sallimalla paljon enemmän joustovaraa aluekohtaisten tarpeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pitää tulevaisuuden kannalta tarpeellisena kehittää edelleen laadukkaita alueellisia elintarvikejärjestelmiä, joilla tuotetaan elintarvikkeiden raaka-aineita tai jalostettuja elintarvikkeita edistämällä yksilöllistä vastuuta ja sidosryhmien (sidosryhmät voidaan ryhmitellä joko tuottajiksi, jalostajiksi, jakelijoiksi ja kuluttajiksi tai tuottajien ja kuluttajien yhteisöiksi tai voidaan saattaa yhteen kaikki maatalouselintarvikkeiden ja elintarvikematkailun alat) osallistumista laadulliseen ja sopimuspohjaiseen toimintaan, jonka tavoitteena on elintarvikkeiden saanti ja elintarviketurvallisuus sekä oikeudenmukaiset tulot niin, että viljelijät voivat ansaita riittävän elannon ja säilyttää tilojensa työpaikat; katsoo, että nämä elintarvikejärjestelmät voivat erityisesti mutta eivät ainoastaan olla lyhyitä jakeluketjuja ja/tai lähimarkkinoita; katsoo, että tulevaisuudessa on osoitettava enemmän unionin varoja elintarvikkeiden tiettyjen erityisten laatujärjestelmien kehittämiseen ja toimintaan ja sekä maailmaankuulun eurooppalaisen gastronomian kehittämiseen edelleen; katsoo, että tämä edellyttää julkisia tarjouspyyntöjä koskevan lainsäädännön parantamista, jotta paikalliset viranomaiset voivat tukea paikallista tuotantoa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kiinnittää huomiota tarpeeseen antaa lisätukea maataloudelle ja maatalouden työpaikkojen luomiselle epäedullisessa asemassa olevilla alueilla ja unionin ulkorajoilla sijaitsevilla alueilla; |
| --- | --- |

59.

| 60. | katsoo, että on asetettava etusijalle useiden sidosryhmien väliset kumppanuudet, joihin kuuluu viljelijöitä ja muita maaseudun sidosryhmiä, koska niiden avulla voidaan kehittää välittömästi ja välillisesti työpaikkoja luovia monenlaisia toimintoja, kuten lähielintarvikkeiden ja muiden kuin lähielintarvikkeiden alan organisointi ja erilaisten palvelujen tarjoaminen (esimerkiksi maaseutumatkailu sekä yksityisten ja julkisten alueiden ylläpito jne.); |
| --- | --- |

60.

| 61. | katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi kannustettava viljelijöitä YMP:n ja muiden toimintapolitiikkojen avulla monipuolistamaan tulonlähteitään ja suojaamaan näin itsensä markkinoiden taantumilta; katsoo, että tällaiseen monipuolistamiseen voivat sisältyä ekomatkailu, tuuli- ja aurinkovoiman kaltaisen uusiutuvan energian kehittäminen, maataloustuotteiden arvon lisääminen jalostamalla sekä tilamyynti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa komissiota lisäämään tukea paikallisille osuuskunnille, jotta ne voisivat jälleen päättää tuotteistaan ja hinnoistaan; |
| --- | --- |

62.

| 63. | toteaa, että matkailuala tarjoaa merkittäviä tilaisuuksia hankkia tuloja ja luoda suoria ja välillisiä työpaikkoja maatalousalalle ja maaseudulle ja, että sen avulla voidaan tukea kunkin alueen historiallista, kulttuurista, gastronomista sekä maisemaan ja ympäristöön liittyvää perintöä; huomauttaa myös, että alueen houkuttelevuus matkailijoiden kannalta ei perustu pelkästään alueen historiaan, vaan myös yhä enemmän alueen elintarvikkeiden, maisemien ja ympäristön laatuun; katsoo, että kaikista näistä syistä on lisättävä matkailualalle maaseudun kehittämispolitiikan nojalla myönnettävää tukea; |
| --- | --- |

63.

| 64. | painottaa, että ilmastonmuutokseen ja ympäristöön liittyvät haasteet edellyttävät työpaikkoja luovia merkittäviä julkisia ja yksityisiä investointeja, ja tukee uusien ammattien syntyminen, jotta varmistetaan maaseutualueiden resurssien ylläpitäminen ja säilyttäminen, pilaantuneiden ekosysteemien laadun palauttaminen, tulvien ja tulipalojen torjunnan tehostaminen sekä veden, maaperän ja ilman laadun sekä biologisen monimuotoisuuden suojelun parantaminen; ottaa huomioon, että tämä edellyttää luonnollisesti maatalouden ja muiden maaseudun sidosryhmien välistä yhteistyötä ja tarjoaa samalla uusia keinoja maatalouden tulojen monimuotoistamiseen; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pyytää komissiota arvioimaan maatalouden tämänhetkisen kriisin sosiaalisia vaikutuksia ja erityisesti työpaikkojen menetyksiä varsinkin maaseudulla; kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan, miten viljelyalan kilpailukykyä voidaan parantaa niin, että ala pystyy luomaan työpaikkoja ja lisäarvoa, joka jakautuu oikeudenmukaisesti koko maatalous- ja maatalouselintarvikealan kesken, ja että samalla varmistetaan oikeudenmukainen kilpailu ja minimoidaan sosiaalisen polkumyynnin ja epävarmojen ja epätyypillisten työsuhteiden aiheuttamat ongelmat, joista kärsivät suhteettomasti tietyt ryhmät; toteaa, että monilla tilojen perheenjäsenistä ei ole sosiaalista asemaa, heidän asemaansa ei tunnusteta lainsäädännössä eivätkä he kuulu sosiaaliturvan piirin; korostaa, että maatalousyritysten on noudatettava kansallista työllisyys- ja sosiaalilainsäädäntöä; katsoo, että YMP:n ensimmäisen pilarin maksuihin mahdollisesti liitettävät lisäehdot lisäisivät huomattavasti viljelijöiden hallinnollista rasitetta ja vähentäisivät heidän mahdollisuuksiaan luoda työpaikkoja; kehottaa vahvistamaan työmarkkinaosapuolten asemaa hallintoviranomaisten rinnalla ja kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan ja takaamaan viljelijöiden sosiaaliset oikeudet ja varmistamaan, että sosiaaliturvajärjestelmä kattaa kaikki maatalousalan osa-aikaiset ja kokopäiväiset työntekijät; kehottaa jäsenvaltioita saattamaan kausityöntekijöistä annetun direktiivin 2014/36/EU osaksi kansallista lainsäädäntöään; kehottaa osoittamaan kansallisille työterveys- ja työturvallisuusviranomaisille resurssit maatilojen turvallisuutta koskevien tietojen levittämiseksi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön indikaattorit ja etenkin työllisyyteen ja sosiaaliseen hyvinvointiin liittyvät indikaattorit, joita FAO on ehdottanut elintarvike- ja maatalousjärjestelmien kestävyyden arviointiin tarkoitetussa SAFA-viitekehyksessään; |
| --- | --- |

66.

| 67. | muistuttaa, että unionin viljelijät omistavat keskimäärin vain 12 hehtaaria maata ja että 70 prosenttia maatiloista on alle viiden hehtaarin kokoisia; toteaa, että maatilat eivät kokonsa ja rakenteensa vuoksi voi aina tarjota kokoaikaista työtä tai palkata korkeasti koulutettuja työntekijöitä; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla edistetään työnantajaryhmittymien perustamista; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pitää välttämättömänä julkisten ja yksityisten palvelujen varmistamista, jotta taataan maaseutualueiden houkuttelevuus ja mahdollistetaan työpaikkojen säilyttäminen ja kehittäminen maaseutualueilla; katsoo, että maaseudun asukkailla on yhtäläiset oikeudet laadukkaisiin julkisiin palveluihin, kuten koulutukseen, sosiaalisiin palveluihin ja terveydenhoitoon; pitää tärkeänä, että kaikki toimijat – alue- ja paikallishallinto (kun sellaisia on) sekä paikallinen yksityinen sektori – toimivat yhdessä investointien edistämiseksi ja varmistavat, että maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla on keskeinen infrastruktuuri, kuten julkiset ja yksityiset liikenneyhteydet, turvattu energiansaanti ja luotettava ja nopea laajakaistatekniikka; katsoo, että on myös varmistettava rahoitus- ja lainajärjestelyt maaseudun yrittäjille, mikroyrityksille sekä pk-yrityksille, sillä muuten maaseudun yritykset ja kotitaloudet ovat pysyvästi muita huonommassa asemassa ja muutto kaupunkialueille jatkuu edelleen; |
| --- | --- |

68.

| 69. | katsoo, että ottaen huomioon viimeaikaiset eläinten epidemiat, sekä äskettäiset elintarviketurvallisuuteen liittyvät skandaalit, kuten vuoden 2011 E. coli -epidemia, vuoden 2013 hevosenlihaskandaali ja tälläkin hetkellä ajankohtaiset hunajaväärennökset, elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen käytettävää summaa on lisättävä monivuotisen rahoituskehyksen kolmannen otsakkeen mukaisesti, koska nykyiselle seitsenvuotiselle kaudella varattu 1,93 miljardin euron summa on täysin riittämätön; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa, että viljelijöille aiheutuu YMP:hen liittyviä huomattavia hallinnollisia kuluja ja nämä kulut vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden välillä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vähentämään hallinnollista rasitetta poistamalla byrokratiaa ja yksinkertaistamalla YMP:tä ja kehottaa varmistamaan sen kustannustehokkaan saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

70.

| 71. | painottaa, että koulutuksen, terveydenhuollon ja asunnon kaltaisten peruspalvelujen saanti ja jatkuvuus ovat edellytyksenä työpaikkojen luomisen kannalta suotuisalle ympäristölle ja maaseutualueiden väestön keskeisiin tarpeisiin vastaamiselle; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pitää välttämättömänä kehottaa julkisia viranomaisia perustamaan maaseutualueille tilanhoitoon liittyviä neuvonta- ja tukipalveluja, jotta voidaan nykyaikaistaa unionin maanviljelyä; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vauhdittamaan ja helpottamaan naisten tasa-arvoa työmarkkinoilla sekä työn ja yksityiselämän yhteensovittamista maaseudulla, mikä koskee etenkin palkkoja ja sosiaalisia oikeuksia ja eläkeoikeuksia, uusien tutkintojen tunnetuksi tekemistä sekä näkymien ja mahdollisuuksien tarjoamista naisille maatalousalan ja muiden työllisyysnäkymien suhteen; kehottaa noudattamaan unionin toimissa ja ohjelmissa tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatetta; kehottaa myös hyödyntämään entistä paremmin aloitteleville ja toimintaa jo harjoittaville naismaanviljelijöille sekä maaseutualueiden naisille suunnattuja sähköisiä tiedotusfoorumeja, -toimia ja tukea etenkin käyttämällä maaseuturahastoa ja muita unionin rahastoja, joilla tuetaan hankkeiden kehittämistä; kehottaa auttamaan sellaisten keskeisen infrastruktuurin ja palveluiden säilyttämisessä, jotka ovat tärkeitä maaseudun jokapäiväisen elämän kannalta, ja siten rajoittamaan naisten muuttoa maaseudulta; kiinnittää myös huomiota tarpeeseen laatia etenkin maaseutualueilla kestäviä strategioita, joiden avulla ylläpidetään, kannustetaan ja tuetaan naisten verkostoja ja organisaatioita sekä heidän osallistumistaan päätöksentekoon maataloudessa ja maaseudulla; kehottaa myös helpottamaan koulutuksen, rahoituksen ja tiedon saantia naisten yrittäjyyteen liittyvien aloitteiden (esim. sähköinen kauppa) sekä maaseudun yritysten omistajuuden ja kehittämisen tukemiseksi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa jäsenvaltioita lujittamaan työmarkkinaosapuolten ja sellaisten sosiaalialan järjestöjen roolia, jotka tekevät yhteistyötä viranomaisten kanssa työlainsäädännön noudattamisen valvonnassa, pimeän työn torjunnassa ja sellaisten sosiaaliturvan standardien ja turvallisuusvaatimusten noudattamisen seurannassa, jotka edistävät siirtotyöläisten, myös naispuolisten kausityöntekijöiden, muuttajien ja pakolaisten, yhteiskunnallista ja taloudellista kotoutumista; kehottaa luomaan järjestelyjä sen varmistamiseksi, että naiset voivat osallistua prosessin kaikkiin tasoihin; |
| --- | --- |

74.

| 75. | huomauttaa, että viljelyalan määrä unionissa vähenee vuosi vuodelta; korostaa, että viljelysmaan säilyttäminen on ratkaisevan tärkeää maaseudun työpaikkojen varmistamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan maankäyttömahdollisuuksia alueilla, joilla maaseudun työttömyys on korkea, ja kehottaa tässä yhteydessä toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että nuoret naisviljelijät voivat saada lainaa ja osallistua maankäytön hallintaan; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kiinnittää huomiota siihen, että naisten osuus maatilojen työvoimasta on 45 prosenttia; kehottaa komissiota tarkistamaan perhetilan määritelmää, jotta voidaan helpottaa naisten mahdollisuuksia saada koulutusta ja ammatillista neuvontaa sekä pääomaa ja tukia; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa toimivaltaisia kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia kannustamaan naisia osallistumaan paikallisiin toimintaryhmiin ja kehittämään paikallistason kumppanuuksia Leader-ohjelman yhteydessä sekä varmistamaan, että sukupuolet ovat tasapuolisesti edustettuina niiden johtokunnissa; |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Eurostat, 2016.

(2)  vrt. http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.nat-opinions.25458

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 4. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/241 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/241

---

P8_TA(2016)0364

Giorgos Grammatikakisin koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 4. lokakuuta 2016 Giorgos Grammatikakisin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2084(IMM))

(2018/C 215/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Giorgos Grammatikakisin koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Kreikan tasavallan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän 1. huhtikuuta 2016 välittämän pyynnön, joka liittyy Rethymnon yleisen syyttäjän esittämään syytteeseen, jonka mukaan Giorgos Grammatikakis olisi väärinkäyttänyt luottamusasemaansa tehtäviensä hoidon yhteydessä yhdessä muiden kanssa Rethymnossa Kreetassa vuosina 2000–2002 (asiakirjaviite: ABM:AB05/1956), ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 27. huhtikuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Giorgos Grammatikakisin koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Kreikan tasavallan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjän 1. huhtikuuta 2016 välittämän pyynnön, joka liittyy Rethymnon yleisen syyttäjän esittämään syytteeseen, jonka mukaan Giorgos Grammatikakis olisi väärinkäyttänyt luottamusasemaansa tehtäviensä hoidon yhteydessä yhdessä muiden kanssa Rethymnossa Kreetassa vuosina 2000–2002 (asiakirjaviite: ABM:AB05/1956), ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 27. huhtikuuta 2016,

| — | ottaa huomioon, että Giorgos Grammatikakis on luopunut oikeudestaan tulla kuulluksi työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Giorgos Grammatikakis on luopunut oikeudestaan tulla kuulluksi työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Kreikan perustuslain 62 artiklan, siviiliprosessilain 54 artiklan ja Kreikan parlamentin työjärjestyksen 83 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kreikan perustuslain 62 artiklan, siviiliprosessilain 54 artiklan ja Kreikan parlamentin työjärjestyksen 83 artiklan,

| — | ottaa huomioon Kreetan muutoksenhakutuomioistuinten syyttäjän pyynnön n:o 5181/18.11.2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kreetan muutoksenhakutuomioistuinten syyttäjän pyynnön n:o 5181/18.11.2015,

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2015 päivätyn ilmoituksen Euroopan parlamentin jäsenen Giorgos Grammatikakisin käynnistä tutkintatuomarin luona sekä hänen puolustautumisperusteensa ja liiteasiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2015 päivätyn ilmoituksen Euroopan parlamentin jäsenen Giorgos Grammatikakisin käynnistä tutkintatuomarin luona sekä hänen puolustautumisperusteensa ja liiteasiakirjat,

| — | ottaa huomioon Kreetan muutoksenhakuneuvoston päätöksen n:o 104/2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kreetan muutoksenhakuneuvoston päätöksen n:o 104/2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8–0279/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8–0279/2016),

| A. | ottaa huomioon, että Kreikan tasavallan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjä on pyytänyt Euroopan parlamentin jäsenen Giorgos Grammatikakisin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä syytteen nostamiseksi väitetystä rikkomuksesta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Kreikan tasavallan korkeimman oikeuden apulaissyyttäjä on pyytänyt Euroopan parlamentin jäsenen Giorgos Grammatikakisin parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä syytteen nostamiseksi väitetystä rikkomuksesta;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| C. | ottaa huomioon, että Kreikan perustuslain 62 artiklan mukaan parlamentin jäseniä ei saa vaalikauden aikana asettaa syytteeseen, pidättää tai vangita eikä heidän vapauttaan muuten rajoittaa ilman parlamentin ennalta antamaa lupaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Kreikan perustuslain 62 artiklan mukaan parlamentin jäseniä ei saa vaalikauden aikana asettaa syytteeseen, pidättää tai vangita eikä heidän vapauttaan muuten rajoittaa ilman parlamentin ennalta antamaa lupaa;

| D. | ottaa huomioon, että Kreikan viranomaiset aikovat asettaa Giorgos Grammatikakisin yhdessä muiden kanssa syytteeseen tiettyjen oikeudellisten velvoitteiden noudattamatta jättämisestä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Kreikan viranomaiset aikovat asettaa Giorgos Grammatikakisin yhdessä muiden kanssa syytteeseen tiettyjen oikeudellisten velvoitteiden noudattamatta jättämisestä;

| E. | ottaa huomioon, että vireillä oleva oikeusmenettely koskee 8. maaliskuuta 1996 käytyä keskustelua mahdollisuudesta ottaa uusi täydentävä yksityinen ryhmävakuutus – pakollisen vakuutuksen lisäksi – kaikille Kreetan yliopiston työntekijöille sekä laittomiksi väitettyjen maksujen suorittamista erissä vuosien 2000–2002 aikana; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vireillä oleva oikeusmenettely koskee 8. maaliskuuta 1996 käytyä keskustelua mahdollisuudesta ottaa uusi täydentävä yksityinen ryhmävakuutus – pakollisen vakuutuksen lisäksi – kaikille Kreetan yliopiston työntekijöille sekä laittomiksi väitettyjen maksujen suorittamista erissä vuosien 2000–2002 aikana;

| F. | ottaa huomioon, että samaa tapausta koskenut aiempi oikeusmenettely kattoi ajanjakson vuodesta 2000 eteenpäin ja päättyi kaikkien syytettyjen vapauttamiseen syytteestä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että samaa tapausta koskenut aiempi oikeusmenettely kattoi ajanjakson vuodesta 2000 eteenpäin ja päättyi kaikkien syytettyjen vapauttamiseen syytteestä;

| G. | pitää selvänä, että vireillä oleva oikeusmenettely ei ole mitenkään yhteydessä Giorgos Grammatikakisin asemaan Euroopan parlamentin jäsenenä vaan liittyy hänen aikaisempaan asemaansa Kreetan yliopiston konsistorin puheenjohtajana; |
| --- | --- |

G.

pitää selvänä, että vireillä oleva oikeusmenettely ei ole mitenkään yhteydessä Giorgos Grammatikakisin asemaan Euroopan parlamentin jäsenenä vaan liittyy hänen aikaisempaan asemaansa Kreetan yliopiston konsistorin puheenjohtajana;

| H. | toteaa, että vireillä olevassa oikeusmenettelyssä ei ole kyse Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetuista Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviensä hoitamisen yhteydessä ilmaisemista mielipiteistä tai suorittamista äänestyksistä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että vireillä olevassa oikeusmenettelyssä ei ole kyse Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa tarkoitetuista Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviensä hoitamisen yhteydessä ilmaisemista mielipiteistä tai suorittamista äänestyksistä;

| I. | ottaa huomioon, että vireillä oleva oikeusmenettely on laajennettu kattamaan vuodet 1996–2000 ja käsittämään Kreetan yliopiston konsistorin viimeisen kokouksen, jossa Giorgos Grammatikakis rehtorin ominaisuudessaan toimi puheenjohtajana ja jossa kyseessä olevasta asiasta keskusteltiin mutta siitä ei tehty päätöstä; katsoo, että ei ole mitään viitettä siitä, että vireillä olevan oikeusmenettelyn tarkoituksena olisi haitata kyseisen Euroopan parlamentin jäsenen poliittista toimintaa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vireillä oleva oikeusmenettely on laajennettu kattamaan vuodet 1996–2000 ja käsittämään Kreetan yliopiston konsistorin viimeisen kokouksen, jossa Giorgos Grammatikakis rehtorin ominaisuudessaan toimi puheenjohtajana ja jossa kyseessä olevasta asiasta keskusteltiin mutta siitä ei tehty päätöstä; katsoo, että ei ole mitään viitettä siitä, että vireillä olevan oikeusmenettelyn tarkoituksena olisi haitata kyseisen Euroopan parlamentin jäsenen poliittista toimintaa;

| J. | toteaa, että vireillä olevasta oikeusmenettelystä on pysyvästi luovuttu monien yhdessä Giorgos Grammatikakisin kanssa syytettyinä olevien Kreetan yliopiston konsistorin ja ELKE-komitean jäsenten osalta, koska 15 vuoden pituinen vanhentumisaika on kulunut umpeen, ja että tuomioistuin on toukokuussa 2016 vapauttanut joitakin henkilöitä lopullisesti kaikista syytteistä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että vireillä olevasta oikeusmenettelystä on pysyvästi luovuttu monien yhdessä Giorgos Grammatikakisin kanssa syytettyinä olevien Kreetan yliopiston konsistorin ja ELKE-komitean jäsenten osalta, koska 15 vuoden pituinen vanhentumisaika on kulunut umpeen, ja että tuomioistuin on toukokuussa 2016 vapauttanut joitakin henkilöitä lopullisesti kaikista syytteistä;

| K. | pitää yllättävänä, että koskemattomuuden pidättämistä pyydetään noin 20 vuotta sen aiheena olevien tapahtumien jälkeen, ja siitä, ettei Kreikan oikeusjärjestelmä ole pystynyt nostamaan kannetta Giorgos Grammatikakisia vastaan tämän ajanjakson kuluessa mutta aikoo tehdä niin nyt, kun hän on Euroopan parlamentin jäsen; |
| --- | --- |

K.

pitää yllättävänä, että koskemattomuuden pidättämistä pyydetään noin 20 vuotta sen aiheena olevien tapahtumien jälkeen, ja siitä, ettei Kreikan oikeusjärjestelmä ole pystynyt nostamaan kannetta Giorgos Grammatikakisia vastaan tämän ajanjakson kuluessa mutta aikoo tehdä niin nyt, kun hän on Euroopan parlamentin jäsen;

| L. | toteaa, ettei hitaasti toimiva oikeusjärjestelmä ole koskaan todella oikeudenmukainen, koska asianosaiset eivät ole enää samoja kuin he olivat 20 vuotta sitten; katsoo, että ollakseen nimensä arvoinen oikeuden on tapahduttava ajoissa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, ettei hitaasti toimiva oikeusjärjestelmä ole koskaan todella oikeudenmukainen, koska asianosaiset eivät ole enää samoja kuin he olivat 20 vuotta sitten; katsoo, että ollakseen nimensä arvoinen oikeuden on tapahduttava ajoissa;

| 1. | päättää pidättää Giorgos Grammatikakisin koskemattomuuden, kuten Giorgos Grammatikakis on itse pyytänyt voidakseen lopettaa tämän pitkän oikeusprosessin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Kreikan viranomaisille ja Giorgos Grammatikakisille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.5.1964, Wagner v. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Wybot v. Faure ym., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.10.2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.3.2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543 sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17.1.2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

Tiistai 25. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/243 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/243

---

P8_TA(2016)0395

Jean-Marie Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 25. lokakuuta 2016 Jean-Marie Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2108(IMM))

(2018/C 215/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Jean-Marie Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevat, Pariisin muutoksenhakutuomioistuimen yleisen syyttäjän 14. maaliskuuta 2016 välittämät kaksi pyyntöä, jotka liittyvät Pariisin alioikeudessa vireillä oleviin kahteen asiasisällöltään samaan (rotuvihaan yllyttäminen) asiaan (2211/15/21 ja 2226/15/9) ja joista ilmoitettiin täysistunnossa 8. kesäkuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Jean-Marie Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevat, Pariisin muutoksenhakutuomioistuimen yleisen syyttäjän 14. maaliskuuta 2016 välittämät kaksi pyyntöä, jotka liittyvät Pariisin alioikeudessa vireillä oleviin kahteen asiasisällöltään samaan (rotuvihaan yllyttäminen) asiaan (2211/15/21 ja 2226/15/9) ja joista ilmoitettiin täysistunnossa 8. kesäkuuta 2016,

| — | on kuullut Jean-Marie Le Peniä työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Jean-Marie Le Peniä työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0301/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0301/2016),

| A. | ottaa huomioon, että Pariisin alioikeuden kaksi tutkintatuomaria on pyytänyt Jean-Marie Le Penin koskemattomuuden pidättämistä rikosepäilyn vuoksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Pariisin alioikeuden kaksi tutkintatuomaria on pyytänyt Jean-Marie Le Penin koskemattomuuden pidättämistä rikosepäilyn vuoksi;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 9 artiklan mukaan Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| C. | ottaa huomioon, että Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän nojalla ketään parlamentin jäsentä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää, pitää vangittuna tai tuomita heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella ja että ketään parlamentin jäsentä ei saa pidättää rikoksen tai rikkomuksen vuoksi taikka riistää hänen vapauttaan tai rajoittaa sitä muilla tavoin ilman parlamentin suostumusta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän nojalla ketään parlamentin jäsentä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää, pitää vangittuna tai tuomita heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella ja että ketään parlamentin jäsentä ei saa pidättää rikoksen tai rikkomuksen vuoksi taikka riistää hänen vapauttaan tai rajoittaa sitä muilla tavoin ilman parlamentin suostumusta;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa määrätään, että Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 8 artiklassa määrätään, että Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella;

| E. | toteaa tällä pyrittävän varmistamaan, että Euroopan parlamentin jäsenillä on pääsääntöisesti oikeus ilmaista vapaasti mielipiteensä, mutta huomauttaa, että tämä oikeus ei anna lupaa herjaukseen, panetteluun, vihaan yllyttämiseen, kunnianloukkaukseen tai muuhun ilmaisuun, joka on vastoin unionin perusoikeuskirjan 21 artiklaa; |
| --- | --- |

E.

toteaa tällä pyrittävän varmistamaan, että Euroopan parlamentin jäsenillä on pääsääntöisesti oikeus ilmaista vapaasti mielipiteensä, mutta huomauttaa, että tämä oikeus ei anna lupaa herjaukseen, panetteluun, vihaan yllyttämiseen, kunnianloukkaukseen tai muuhun ilmaisuun, joka on vastoin unionin perusoikeuskirjan 21 artiklaa;

| F. | toteaa, että parlamentaarista koskemattomuutta koskevia määräyksiä on tulkittava unionin perussopimuksiin kirjattujen arvojen, tavoitteiden ja periaatteiden perusteella; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että parlamentaarista koskemattomuutta koskevia määräyksiä on tulkittava unionin perussopimuksiin kirjattujen arvojen, tavoitteiden ja periaatteiden perusteella;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsenen tapauksessa kyseinen koskemattomuus kattaa jäsenen Euroopan parlamentin virallisissa kokouksissa ilmaisemien mielipiteiden lisäksi myös jäsenen muissa tilanteissa, esimerkiksi tiedotusvälineissä, ilmaisemat mielipiteet, kun ”ilmaistun mielipiteen ja parlamentaaristen tehtävien välillä on yhteys”; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsenen tapauksessa kyseinen koskemattomuus kattaa jäsenen Euroopan parlamentin virallisissa kokouksissa ilmaisemien mielipiteiden lisäksi myös jäsenen muissa tilanteissa, esimerkiksi tiedotusvälineissä, ilmaisemat mielipiteet, kun ”ilmaistun mielipiteen ja parlamentaaristen tehtävien välillä on yhteys”;

| H. | ottaa huomioon, että Jean-Marie Le Peniä syytetään siitä, että hän yllyttää julkisesti rotuvihaan videotallenteessa, joka julkaistiin internetissä 6. kesäkuuta 2014; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Jean-Marie Le Peniä syytetään siitä, että hän yllyttää julkisesti rotuvihaan videotallenteessa, joka julkaistiin internetissä 6. kesäkuuta 2014;

| I. | toteaa, että kiistanalaisen ilmaisun ja Jean-Marie Le Penin parlamentaaristen tehtävien välillä ei ole yhteyttä ja että tämän vuoksi Jean-Marie Le Pen ei ole tehnyt tekoaan hoitaessaan Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kiistanalaisen ilmaisun ja Jean-Marie Le Penin parlamentaaristen tehtävien välillä ei ole yhteyttä ja että tämän vuoksi Jean-Marie Le Pen ei ole tehnyt tekoaan hoitaessaan Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviä;

| J. | katsoo, että asiassa ei ole syytä epäillä fumus persecutionis -olettamaa, eli sitä, että Jean-Marie Le Penin poliittista toimintaa pyritään vahingoittamaan; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että asiassa ei ole syytä epäillä fumus persecutionis -olettamaa, eli sitä, että Jean-Marie Le Penin poliittista toimintaa pyritään vahingoittamaan;

| 1. | päättää pidättää Jean-Marie Le Penin koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Ranskan tasavallan toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.5.1964, Wagner v. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Wybot v. Faure ym., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.10.2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.3.2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543 sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17.1.2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/245 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/245

---

P8_TA(2016)0396

Jane Collinsin erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 25. lokakuuta 2016 Jane Collinsin erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2016/2087(IMM))

(2018/C 215/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Jane Collinsin esittämän, 3. toukokuuta 2016 päivätyn pyynnön, joka koskee hänen erioikeuksiensa ja vapauksiensa puolustamista High Court of Justicen Queen’s Bench Divisionissa Lontoossa vireillä olevassa siviilioikeudenkäynnissä (kanne n:o HQ14DO4882) ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 11. toukokuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Jane Collinsin esittämän, 3. toukokuuta 2016 päivätyn pyynnön, joka koskee hänen erioikeuksiensa ja vapauksiensa puolustamista High Court of Justicen Queen’s Bench Divisionissa Lontoossa vireillä olevassa siviilioikeudenkäynnissä (kanne n:o HQ14DO4882) ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 11. toukokuuta 2016,

| — | on kuullut Jane Collinsia edustanutta James Carveria työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Jane Collinsia edustanutta James Carveria työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 7, 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 7, 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan sekä 7 ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan sekä 7 ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0297/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0297/2016),

| A. | toteaa, että Jane Collins on pyytänyt parlamentaaristen erioikeuksiensa ja vapauksiensa puolustamista High Court of Justicen Queen’s Bench Divisionissa Lontoossa häntä vastaan vireillä olevassa siviilioikeudenkäynnissä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Jane Collins on pyytänyt parlamentaaristen erioikeuksiensa ja vapauksiensa puolustamista High Court of Justicen Queen’s Bench Divisionissa Lontoossa häntä vastaan vireillä olevassa siviilioikeudenkäynnissä;

| B. | toteaa, että ensinnäkin pyyntö koskee sen pöytäkirjan 7 artiklassa tarkoitetun Euroopan parlamentin jäsenten oikeuden puolustamista, jonka mukaan Euroopan parlamentin jäsenten vapaalle liikkuvuudelle heidän matkustaessaan Euroopan parlamentin kokouspaikkaan tai heidän palatessaan sieltä ei aseteta hallinnollisia tai muita esteitä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että ensinnäkin pyyntö koskee sen pöytäkirjan 7 artiklassa tarkoitetun Euroopan parlamentin jäsenten oikeuden puolustamista, jonka mukaan Euroopan parlamentin jäsenten vapaalle liikkuvuudelle heidän matkustaessaan Euroopan parlamentin kokouspaikkaan tai heidän palatessaan sieltä ei aseteta hallinnollisia tai muita esteitä;

| C. | toteaa, että tämä osa pyynnöstä liittyy siihen, että Jane Collinsia väitetään estetyn matkustamasta parlamentin kokouksiin häntä vastaan vireille pannun oikeudenkäyntimenettelyn aikataulujärjestelyllä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että tämä osa pyynnöstä liittyy siihen, että Jane Collinsia väitetään estetyn matkustamasta parlamentin kokouksiin häntä vastaan vireille pannun oikeudenkäyntimenettelyn aikataulujärjestelyllä;

| D. | katsoo kuitenkin, että pöytäkirjan 7 artiklaa ei sovelleta rajoituksiin, jotka aiheutuvat oikeudenkäyntimenettelystä, koska niihin sovelletaan pöytäkirjan 8 ja 9 artiklaan sisältyviä erityisiä sääntöjä (2), ja näin ollen parlamentaarisen erioikeuden puolustamista koskevaa pyyntöä ei voida ottaa käsiteltäväksi siltä osin kuin se liittyy pöytäkirjan 7 artiklaan; |
| --- | --- |

D.

katsoo kuitenkin, että pöytäkirjan 7 artiklaa ei sovelleta rajoituksiin, jotka aiheutuvat oikeudenkäyntimenettelystä, koska niihin sovelletaan pöytäkirjan 8 ja 9 artiklaan sisältyviä erityisiä sääntöjä (2), ja näin ollen parlamentaarisen erioikeuden puolustamista koskevaa pyyntöä ei voida ottaa käsiteltäväksi siltä osin kuin se liittyy pöytäkirjan 7 artiklaan;

| E. | toteaa, että toiseksi pyyntö koskee sen pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 artiklan mukaisen vapauden puolustamista, jonka mukaan Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että toiseksi pyyntö koskee sen pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 artiklan mukaisen vapauden puolustamista, jonka mukaan Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella;

| F. | toteaa, että tämä osa pyynnöstä liittyy siihen, että Jane Collinsia vastaan on Yhdistyneessä kuningaskunnassa nostettu kanne vahingonteoista, myös törkeistä vahingonteoista, jotka aiheutuvat väitetystä kunnianloukkauksesta, ja esitetty vaatimus, että hänet määrätään lopettamaan kiistanalaisten lausuntojen uudelleen esittäminen; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tämä osa pyynnöstä liittyy siihen, että Jane Collinsia vastaan on Yhdistyneessä kuningaskunnassa nostettu kanne vahingonteoista, myös törkeistä vahingonteoista, jotka aiheutuvat väitetystä kunnianloukkauksesta, ja esitetty vaatimus, että hänet määrätään lopettamaan kiistanalaisten lausuntojen uudelleen esittäminen;

| G. | toteaa, että kunnianloukkaussyyte koskee Jane Collinsin puoluekokouksessa esittämiä syytöksiä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kunnianloukkaussyyte koskee Jane Collinsin puoluekokouksessa esittämiä syytöksiä;

| H. | toteaa, että pöytäkirjan 8 artiklassa myönnettyä parlamentaarista koskemattomuutta sovelletaan vain Euroopan parlamentin jäsenten tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiin mielipiteisiin; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että pöytäkirjan 8 artiklassa myönnettyä parlamentaarista koskemattomuutta sovelletaan vain Euroopan parlamentin jäsenten tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiin mielipiteisiin;

| I. | toteaa, että Euroopan parlamentin jäsenten Euroopan parlamentin tilojen ulkopuolella esittämien lausuntojen katsotaan olevan heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaistuja ainoastaan, jos ne ovat subjektiivisia arvioita, jotka liittyvät suoraan ja ilmiselvästi kyseisten tehtävien hoitoon (3); |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Euroopan parlamentin jäsenten Euroopan parlamentin tilojen ulkopuolella esittämien lausuntojen katsotaan olevan heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaistuja ainoastaan, jos ne ovat subjektiivisia arvioita, jotka liittyvät suoraan ja ilmiselvästi kyseisten tehtävien hoitoon (3);

| J. | katsoo kuitenkin, ettei suoraa, ilmiselvää yhteyttä kiistanalaisten lausuntojen ja Jane Collinsin Euroopan parlamentin jäsenenä hoitamien tehtävien välillä ole, koska kyseiset lausunnot eivät liity hänen toimintaansa Euroopan parlamentin jäsenenä eivätkä Euroopan unionin politiikkaan ja koska ne annettiin kansallisen poliittisen keskustelun yhteydessä; |
| --- | --- |

J.

katsoo kuitenkin, ettei suoraa, ilmiselvää yhteyttä kiistanalaisten lausuntojen ja Jane Collinsin Euroopan parlamentin jäsenenä hoitamien tehtävien välillä ole, koska kyseiset lausunnot eivät liity hänen toimintaansa Euroopan parlamentin jäsenenä eivätkä Euroopan unionin politiikkaan ja koska ne annettiin kansallisen poliittisen keskustelun yhteydessä;

| K. | toteaa, etteivät kiistanalaiset lausunnot näin ollen kuulu pöytäkirjan 8 artiklan soveltamisalaan; |
| --- | --- |

K.

toteaa, etteivät kiistanalaiset lausunnot näin ollen kuulu pöytäkirjan 8 artiklan soveltamisalaan;

| 1. | päättää olla puolustamatta Jane Collinsin erioikeuksia ja vapauksia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille, tuomari Warby mukaan luettuna. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.5.1964, Wagner v. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Wybot v. Faure ym., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.10.2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.3.2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543 sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17.1.2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, 49 ja 51 kohta.

(3)  Unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/247 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/247

---

P8_TA(2016)0397

Mario Borghezion erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 25. lokakuuta 2016 Mario Borghezion erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2016/2028(IMM))

(2018/C 215/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Mario Borghezion esittämän, 5. tammikuuta 2016 päivätyn pyynnön, joka koskee hänen erioikeuksiensa ja vapauksiensa puolustamista Milanon tuomioistuimessa vireillä olevassa rikosoikeudenkäynnissä (RGNR nro 41838/13, RG GIP nro 12607/14) ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 1. helmikuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Mario Borghezion esittämän, 5. tammikuuta 2016 päivätyn pyynnön, joka koskee hänen erioikeuksiensa ja vapauksiensa puolustamista Milanon tuomioistuimessa vireillä olevassa rikosoikeudenkäynnissä (RGNR nro 41838/13, RG GIP nro 12607/14) ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 1. helmikuuta 2016,

| — | on kuullut Mario Borgheziota työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Mario Borgheziota työjärjestyksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Italian lain nro 205/1993 1 pykälän 1 kohdan A momentin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Italian lain nro 205/1993 1 pykälän 1 kohdan A momentin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan sekä 7 ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan sekä 7 ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0312/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0312/2016),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsen Mario Borghezio on esittänyt pyynnön koskemattomuutensa puolustamiseksi pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan nojalla Milanon tuomioistuimessa vireillä olevan rikosoikeudenkäynnin yhteydessä; ottaa huomioon, että yleisen syyttäjän viraston antaman ilmoituksen mukaan Mario Borghezion väitetään esittäneen erään radio-ohjelman aikana näkemyksiä, jotka perustuvat rodulliseen ylemmyyteen ja rotuvihaan tai etniseen vihaan, mikä on rangaistavaa käytöstä Italian lain nro 205/1993 1 pykälän a momentin nojalla; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin jäsen Mario Borghezio on esittänyt pyynnön koskemattomuutensa puolustamiseksi pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan nojalla Milanon tuomioistuimessa vireillä olevan rikosoikeudenkäynnin yhteydessä; ottaa huomioon, että yleisen syyttäjän viraston antaman ilmoituksen mukaan Mario Borghezion väitetään esittäneen erään radio-ohjelman aikana näkemyksiä, jotka perustuvat rodulliseen ylemmyyteen ja rotuvihaan tai etniseen vihaan, mikä on rangaistavaa käytöstä Italian lain nro 205/1993 1 pykälän a momentin nojalla;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 oleva 8 artikla ja 9 artikla ovat toisensa poissulkevia (2); ottaa huomioon, että käsiteltävä tapaus koskee ainoastaan Euroopan parlamentin jäsenen ilmaisemia mielipiteitä, joiden väitetään olevan syrjiviä; ottaa huomioon, että tämän vuoksi yksinomaan pöytäkirjan 8 artiklan soveltaminen on itsestään selvää; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 oleva 8 artikla ja 9 artikla ovat toisensa poissulkevia (2); ottaa huomioon, että käsiteltävä tapaus koskee ainoastaan Euroopan parlamentin jäsenen ilmaisemia mielipiteitä, joiden väitetään olevan syrjiviä; ottaa huomioon, että tämän vuoksi yksinomaan pöytäkirjan 8 artiklan soveltaminen on itsestään selvää;

| C. | ottaa huomioon, että pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella;

| D. | toteaa Euroopan unionin tuomioistuimen todenneen, että jotta mielipiteeseen sovelletaan koskemattomuutta, Euroopan parlamentin jäsenen on täytynyt esittää se tehtäviään hoitaessaan, mikä näin ollen merkitsee vaatimusta siitä, että ilmaistun mielipiteen ja parlamentaaristen tehtävien välillä on yhteys; huomauttaa, että tällaisen yhteyden on oltava suora ja ilmeinen (3); |
| --- | --- |

D.

toteaa Euroopan unionin tuomioistuimen todenneen, että jotta mielipiteeseen sovelletaan koskemattomuutta, Euroopan parlamentin jäsenen on täytynyt esittää se tehtäviään hoitaessaan, mikä näin ollen merkitsee vaatimusta siitä, että ilmaistun mielipiteen ja parlamentaaristen tehtävien välillä on yhteys; huomauttaa, että tällaisen yhteyden on oltava suora ja ilmeinen (3);

| E. | ottaa huomioon, että kyseisessä radio-ohjelmassa Mario Borgheziota pyydettiin kommentoimaan erään Italian hallituksen jäsenen nimitystä ja pätevyyttä eli vasta nimitettyä integraatioministeriä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kyseisessä radio-ohjelmassa Mario Borgheziota pyydettiin kommentoimaan erään Italian hallituksen jäsenen nimitystä ja pätevyyttä eli vasta nimitettyä integraatioministeriä;

| F. | katsoo, että tapauksen tosiasiat, jotka ovat käyneet ilmi oikeudellisten asioiden valiokunnalle toimitetuista asiakirjoista ja valiokunnassa järjestetyssä kuulemisessa, osoittavat, että Mario Borghezion haastattelun aikana esittämien lausumien ja hänen parlamentaaristen tehtäviensä välillä ei ole suoraa eikä ilmeistä yhteyttä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että tapauksen tosiasiat, jotka ovat käyneet ilmi oikeudellisten asioiden valiokunnalle toimitetuista asiakirjoista ja valiokunnassa järjestetyssä kuulemisessa, osoittavat, että Mario Borghezion haastattelun aikana esittämien lausumien ja hänen parlamentaaristen tehtäviensä välillä ei ole suoraa eikä ilmeistä yhteyttä;

| G. | katsoo erityisesti, että Mario Borghezion väitetysti esittämät lausumat ylittävät sävyn, jota poliittisessa keskustelussa yleisesti käytetään, ja lisäksi ne ovat täysin epäparlamentaarisia luonteeltaan; katsoo, että ne ovat Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan vastaisia ja että sen vuoksi ei voida katsoa, että ne olisi esitetty Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviä hoidettaessa; |
| --- | --- |

G.

katsoo erityisesti, että Mario Borghezion väitetysti esittämät lausumat ylittävät sävyn, jota poliittisessa keskustelussa yleisesti käytetään, ja lisäksi ne ovat täysin epäparlamentaarisia luonteeltaan; katsoo, että ne ovat Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan vastaisia ja että sen vuoksi ei voida katsoa, että ne olisi esitetty Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviä hoidettaessa;

| H. | katsoo, että Mario Borghezion ei voida sen vuoksi katsoa hoitaneen Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviä näin toimiessaan; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Mario Borghezion ei voida sen vuoksi katsoa hoitaneen Euroopan parlamentin jäsenen tehtäviä näin toimiessaan;

| I. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin on katsonut, että kun Euroopan parlamentin jäsentä vastaan on pantu vireille oikeudenkäynti kansallisessa tuomioistuimessa ja kun kansalliselle tuomioistuimelle on ilmoitettu, että kyseisen jäsenen erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskeva menettely, sellaisena kuin siitä määrätään parlamentin työjärjestyksessä, on aloitettu, kansallisen tuomioistuimen on lykättävä oikeudenkäyntiä ja pyydettävä Euroopan parlamenttia antamaan lausuntonsa mahdollisimman nopeasti (4); toteaa, että Milanon tuomioistuin, jossa oikeudenkäynti Mario Borgheziota vastaan oli aloitettu, kieltäytyi lykkäämästä oikeudenkäyntiä ja määräsi, että sitä oli jatkettava siitä huolimatta, että Mario Borghezio oli esittänyt pyynnön unionin tuomioistuimen asiaankuuluvan oikeuskäytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin on katsonut, että kun Euroopan parlamentin jäsentä vastaan on pantu vireille oikeudenkäynti kansallisessa tuomioistuimessa ja kun kansalliselle tuomioistuimelle on ilmoitettu, että kyseisen jäsenen erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskeva menettely, sellaisena kuin siitä määrätään parlamentin työjärjestyksessä, on aloitettu, kansallisen tuomioistuimen on lykättävä oikeudenkäyntiä ja pyydettävä Euroopan parlamenttia antamaan lausuntonsa mahdollisimman nopeasti (4); toteaa, että Milanon tuomioistuin, jossa oikeudenkäynti Mario Borgheziota vastaan oli aloitettu, kieltäytyi lykkäämästä oikeudenkäyntiä ja määräsi, että sitä oli jatkettava siitä huolimatta, että Mario Borghezio oli esittänyt pyynnön unionin tuomioistuimen asiaankuuluvan oikeuskäytännön mukaisesti;

| 1. | päättää olla puolustamatta Mario Borghezion erioikeuksia ja vapauksia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana, että Milanon tuomioistuin kieltäytyi lykkäämästä Mario Borgheziota vastaan aloitettua oikeudenkäyntiä unionin tuomioistuimen asiaankuuluvasta oikeuskäytännöstä huolimatta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odottaa Italian viranomaisten noudattavan aina unionin tuomioistuimen noudattamaa periaatetta, jonka mukaan toimivaltainen tuomioistuin on velvollinen lykkäämään oikeudenkäyntiä, kun Euroopan parlamentin jäsenen erioikeuksien ja vapauksien puolustamista koskeva pyyntö on esitetty; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Italian tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle ja Mario Borgheziolle. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.5.1964, Wagner v. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Wybot v. Faure ym., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.10.2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.3.2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543 sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17.1.2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Edellä mainitut yhdistetyt asiat C-200/07 ja C-201/07, Marra, 45 kohta.

(3)  Edellä mainittu asia C-163/10, Patriciello, 33 ja 35 kohta.

(4)  Edellä mainitut yhdistetyt asiat C-200/07 ja C-201/07, Marra, 43 kohta.

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 4. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/249 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/249

---

P8_TA(2016)0363

Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekeminen Euroopan unionin puolesta ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12256/2016 – C8-0401/2016 – 2016/0184(NLE))

(Hyväksyntä)

(2018/C 215/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12256/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12256/2016),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0401/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0401/2016),

| — | ottaa huomioon Pariisissa, Ranskassa joulukuussa 2015 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 21. kokouksessa (COP 21) hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisissa, Ranskassa joulukuussa 2015 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 21. kokouksessa (COP 21) hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Pariisin jälkeen: arvio Pariisin sopimuksen vaikutuksista – oheisasiakirja ehdotukseen neuvoston päätökseksi ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta” (COM(2016)0110), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Pariisin jälkeen: arvio Pariisin sopimuksen vaikutuksista – oheisasiakirja ehdotukseen neuvoston päätökseksi ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta” (COM(2016)0110),

| — | ottaa huomioon 23. ja 24. lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. ja 24. lokakuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon Latvian ja komission 6. maaliskuuta 2015 ilmastosopimukseen esittämät EU:n ja sen jäsenvaltioiden suunnitellut kansallisesti päätettävät panostukset (INDC), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Latvian ja komission 6. maaliskuuta 2015 ilmastosopimukseen esittämät EU:n ja sen jäsenvaltioiden suunnitellut kansallisesti päätettävät panostukset (INDC),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 99 artiklan 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 99 artiklan 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A8-0280/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen (A8-0280/2016),

| 1. | antaa hyväksyntänsä Pariisin sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja Yhdistyneille kansakunnille. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/250 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/250

---

P8_TA(2016)0365

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto tuen antamiseksi Kreikalle marraskuussa 2015 Joonian saarilla tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta (COM(2016)0462 – C8-0283/2016 – 2016/2165(BUD))

(2018/C 215/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0462 – C8-0283/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0462 – C8-0283/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 10 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 10 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 11 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 11 kohdan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0270/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0270/2016),

| 1. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Kreikalle

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2016/1856.)

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/252 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/252

---

P8_TA(2016)0366

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: EGF/2016/001 FI/Microsoft

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Suomen hakemus – EGF/2016/001 FI/Microsoft) (COM(2016)0490 – C8-0348/2016 – 2016/2211(BUD))

(2018/C 215/41)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0490 – C8-0348/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0490 – C8-0348/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 13 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 13 kohdan,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 13 kohdassa tarkoitetun trilogimenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 13 kohdassa tarkoitetun trilogimenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0273/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0273/2016),

| A. | ottaa huomioon, että vaikka globalisaatio yleensä tuottaa talouskasvua, tätä kasvua olisi hyödynnettävä myös globalisaation kielteisistä vaikutuksista kärsivien ihmisten tilanteen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vaikka globalisaatio yleensä tuottaa talouskasvua, tätä kasvua olisi hyödynnettävä myös globalisaation kielteisistä vaikutuksista kärsivien ihmisten tilanteen helpottamiseksi;

| B. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille;

| C. | ottaa huomioon, että unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille tulisi olla dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille tulisi olla dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti;

| D. | toteaa, että Suomi jätti hakemuksen EGF/2016/001 FI/Microsoft rahoitustuen saamiseksi EGR:stä EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyjen toimintakriteereiden perusteella sen jälkeen kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 62 (ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta) luokitellulla toimialalla toimiva Microsoft Mobile Oy -yhtiö ja sen kahdeksan toimittajaa ja jatkojalostajaa olivat vähentäneet 2 161 työntekijää Suomessa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Suomi jätti hakemuksen EGF/2016/001 FI/Microsoft rahoitustuen saamiseksi EGR:stä EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyjen toimintakriteereiden perusteella sen jälkeen kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 62 (ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta) luokitellulla toimialalla toimiva Microsoft Mobile Oy -yhtiö ja sen kahdeksan toimittajaa ja jatkojalostajaa olivat vähentäneet 2 161 työntekijää Suomessa;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus täyttää EGR-asetuksessa vahvistetut tukikelpoisuuskriteerit;

| F. | toteaa, että EGR:stä tuettuja toimia koskeva varainkäytön valvonta on EGR-asetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden vastuulla; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EGR:stä tuettuja toimia koskeva varainkäytön valvonta on EGR-asetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden vastuulla;

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja sen vuoksi Suomi on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 5 364 000 euroa eli 60 prosenttia 8 940 000 euron kokonaiskustannuksista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ottaa huomioon, että Suomi jätti hakemuksen EGR-rahoitustuen saamiseksi 11. maaliskuuta 2016 ja että Suomen toimitettua lisätietoja komissio sai arvionsa hakemuksesta valmiiksi 29. heinäkuuta 2016; toteaa, että näin komissio noudatti 12 viikon määräaikaa, joka alkoi kulua asianmukaisesti täytetyn hakemuksen jättämisestä, ja se katsoi EGR:n rahoitustuen myöntämiselle asetettujen edellytysten täyttyvän; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että pääsyy Microsoftin työntekijävähennyksiin on sen Microsoft Windows -käyttöjärjestelmää käyttävien puhelinten markkinaosuuden lasku 50 prosentista (vuonna 2009) 0,6 prosenttiin vuoden 2016 toisella puoliskolla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palauttaa mieliin, että unionin osuus tieto- ja viestintätekniikka-alan maailmanlaajuisesta työntekijämäärästä on laskenut viime vuosina ja että tieto- ja viestintätekniikka-ala on keskeisessä asemassa Suomen taloudessa, koska vuonna 2014 alan osuus työntekijöistä oli 6,7 prosenttia; toteaa tämän olevan korkein prosenttiosuus kaikista jäsenvaltioista; ottaa huomioon, että Microsoftin työntekijävähennykset liittyvät suuntaukseen, joka on vaikuttanut Suomen koko elektroniikkateollisuuteen Nokian aseman heikennettyä alkuperämaassaan ja joka on johtanut neljän aikaisemman hakemuksen jättämiseen; toteaa näin ollen, että kyseiset tapahtumat liittyvät suoraan globalisaatiosta johtuviin maailmankaupan rakenteellisiin muutoksiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palauttaa mieliin, että ohjelmistoala on hyvin kansainvälinen ja alan kilpailu on maailmanlaajuista, joten kaikki markkinatoimijat voivat kilpailla samoista asiakkaista eikä sijainnilla ja henkilöstön kulttuuritaustalla ole suurta merkitystä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että tämä hakemus on jatkoa sarjalle tapauksia, jotka liittyvät Nokian aseman heikkenemiseen Suomessa, ja että tieto- ja viestintätekniikka-alan työntekijävähennysten odotetaan johtavan kahden muun vastaavanlaisen hakemuksen jättämiseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että työntekijävähennykset keskittyvät NUTS 2 -tason alueille Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) ja Länsi-Suomi (FI197) ja että ne koskevat työntekijöitä, joiden pätevyydet poikkeavat huomattavasti toisistaan; ottaa huomioon, että 89 prosenttia heistä on 30–54-vuotiaita; toteaa, että erittäin pätevien ja korkeasti koulutettujen henkilöiden työllisyysnäkymät olisivat perinteisesti muutoin olleet hyvät, ja on huolestunut heidän jo ennestään vaikeasta työttömyystilanteestaan, joka koskee erityisesti naisia, koska heillä on suurempia vaikeuksia löytää työtä; ottaa huomioon, että lähes puolet toimenpiteiden kohteena olevista työntekijöistä on naisia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että tähän mennessä ohjelmistojen, konsultoinnin ja siihen liittyvien toimintojen alalla on esitetty kaksi aiempaa EGR-hakemusta, ja ne molemmat perustuvat globalisaatiokriteeriin (EGF/2013/001 FI/Nokia ja EGF/2015/005 FI/Computer programming); |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa tieto- ja viestintätekniikka-alan merkitystä Helsingin ja Uudenmaan, Etelä-Suomen ja Länsi-Suomen alueiden työllisyydelle sekä vähennettyjen työntekijöiden mahdollisuuksia myötävaikuttaa toimialan kehitykseen, jos he saavat riittävästi tukea täydennyskoulutuksen, koulutuksen ja yrittäjyyssuunnitelmien muodossa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille, että Suomen viranomaiset päättivät aloittaa yksilöllisten palvelujen tarjoamisen vähennetyille työntekijöille 11. syyskuuta 2015 eli hyvissä ajoin ennen EGR:n tuen hakemista ehdotetulle koordinoidulle paketille, sillä kyseiset toimet ovat oikeutettuja EGR-yhteisrahoitukseen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on tyytyväinen yksilöllisten palveluiden suureen osuuteen (liki 80 prosenttia) koko paketista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että Suomi suunnittelee kuudenlaisia toimenpiteitä tämän hakemuksen piiriin kuuluville vähennetyille työntekijöille: i) valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet, ii) työllisyys- ja yrityspalvelut, iii) ammatillinen koulutus, iv) palkkatuki, v) starttirahat ja vi) matka-, oleskelu- ja muuttokustannusten korvaukset; toteaa, että valvontaa ja raportointia varten on osoitettu riittävästi varoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että 12 kohdassa mainittu palkkatuki on 30–50 prosenttia työntekijän palkkakustannuksista ja että sitä annetaan 6–24 kuukauden ajan; kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään palkkatukia maksaessaan tarkoin huomiota sen varmistamiseen, että palkkatuen avulla töihin otetuilla vähennetyillä työntekijöillä ei korvata osittain tai kokonaan työpaikkaa, joka kuului aiemmin saman yrityksen toiselle työntekijälle; panee tyytyväisenä merkille, että Suomen viranomaiset ovat vakuuttaneet, että näin ei tapahdu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että tulotukitoimenpiteiden osuus on 16,64 prosenttia yksilöllisten palvelujen koko paketista eli selvästi alle EGR-asetuksessa asetetun 35 prosentin raja-arvon ja että näiden toimien ehtona on toimenpiteiden kohteena olevien edunsaajien aktiivinen osallistuminen työnhaku- tai koulutustoimiin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota arvioimaan tulotukitoimenpiteiden vaikutuksia useita vuosia kattavan jakson aikana ja tiedottamaan niistä, jotta varmistetaan, että toimenpiteillä tuetaan laadukkaita työpaikkoja eikä niitä ei käytetä lyhytaikaisten matalapalkkasopimusten tukemiseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu kohteena olevien edunsaajien edustajia, työmarkkinaosapuolia sekä kansallisia ja alueellisia kumppaneita; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palauttaa mieliin, että on tärkeää parantaa kaikkien työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia; edellyttää, että tarjottava koulutus mukautetaan sekä vähennettyjen työntekijöiden tarpeisiin, taitoihin ja pätevyyksiin että todelliseen liiketoimintaympäristöön; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille, että Microsoftin tapauksessa tehdään yhteistyötä ”Työvoiman liikkuvuus Euroopassa 2014–2020” -hankkeen kanssa, joka on valtakunnallinen EURES-palvelujen kehittämishanke; ottaa huomioon, että yhteistyössä EGR:n ja EURES-palvelujen kanssa järjestetään alueellisesti kansainvälisiä rekrytointitapahtumia; suhtautuu myönteisesti tällaisiin toimiin sekä siihen, että Suomen viranomaiset kannustavat työttömäksi jääneitä työntekijöitä käyttämään kattavasti hyväkseen oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että ESR:n puitteissa on käynnistetty valtakunnallinen toimenpidekokonaisuus, jonka nimi on ”Mallit rekrytoivan ja irtisanovan yrityksen välillä”; ottaa huomioon, että tämä toimenpidepaketti tuottaa tuloksia, jotka voivat olla hyödyllisiä tähän EGR-hakemukseen liittyvien hankkeiden täytäntöönpanossa; on tyytyväinen Suomen viranomaisten pyrkimyksiin löytää synergiaa muiden kansallisista tai unionin rahastoista rahoitettavien toimien kanssa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palauttaa mieliin, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin suunnittelussa olisi EGR-asetuksen 7 artiklan mukaisesti ennakoitava tulevia työmarkkinanäkymiä sekä tarvittavia taitoja ja että sen olisi sovittava yhteen resurssitehokkaaseen ja kestävään talouteen siirtymisen kanssa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että irtisanotuille työntekijöille kasvokkain tarjotut palvelut ovat osoittautuneet aiemmissa EGR-tapauksissa erittäin hyödyllisiksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa Suomen viranomaisten vahvistaneen, ettei ehdotetuille toimille saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, että kaksinkertainen rahoitus estetään ja että ehdotetuilla toimilla täydennetään rakennerahastoista rahoitettavia toimia; kehottaa jälleen komissiota esittämään vuosittain näiden tietojen vertailevan arvioinnin, jotta varmistetaan nykyisten asetusten täysimääräinen noudattaminen ja taataan, ettei unionin rahoittamissa palveluissa ole päällekkäisyyttä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää myönteisenä Suomen antamaa vakuutusta, että EGR-rahoitustuella ei korvata toimia, jotka asianomaisen yrityksen on toteutettava kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten perusteella; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn sen jälkeen, kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa; panee merkille uuden aikataulun aiheuttamat määräaikoihin liittyvät paineet ja mahdolliset vaikutukset tapausten tutkintaan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2016/001 FI/Microsoft)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2016/1857.)

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/256 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/256

---

P8_TA(2016)0367

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: hakemus EGF/2016/002 SE/Ericsson

Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Ruotsin hakemus – EGF/2016/002 SE/Ericsson) (COM(2016)0554 – C8-0355/2016 – 2016/2214(BUD))

(2018/C 215/42)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0554 – C8-0355/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0554 – C8-0355/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 13 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 13 kohdan,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 13 kohdassa tarkoitetun trilogimenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 13 kohdassa tarkoitetun trilogimenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0272/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0272/2016),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille;

| B. | katsoo, että unionin taloudellisen tuen vähennetyille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 2. joulukuuta 2013 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että unionin taloudellisen tuen vähennetyille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 2. joulukuuta 2013 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| C. | toteaa, että EGR-asetuksen hyväksyminen ilmentää parlamentin ja neuvoston aikaan saamaa sopimusta siitä, että otetaan uudelleen käyttöön kriisiin liittyvä käyttöönottokriteeri, nostetaan unionin rahoitusosuus 60 prosenttiin ehdotettujen toimenpiteiden arvioiduista kokonaiskustannuksista, parannetaan EGR-hakemusten käsittelyn tehokkuutta komissiossa, parlamentissa ja neuvostossa lyhentämällä arviointiin ja hyväksymiseen käytettävää aikaa, lisätään tukikelpoisia toimia ja edunsaajia ottamalla mukaan itsenäiset ammatinharjoittajat ja nuoret ja rahoitetaan oman yrityksen perustamiseen tarkoitettuja kannustimia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EGR-asetuksen hyväksyminen ilmentää parlamentin ja neuvoston aikaan saamaa sopimusta siitä, että otetaan uudelleen käyttöön kriisiin liittyvä käyttöönottokriteeri, nostetaan unionin rahoitusosuus 60 prosenttiin ehdotettujen toimenpiteiden arvioiduista kokonaiskustannuksista, parannetaan EGR-hakemusten käsittelyn tehokkuutta komissiossa, parlamentissa ja neuvostossa lyhentämällä arviointiin ja hyväksymiseen käytettävää aikaa, lisätään tukikelpoisia toimia ja edunsaajia ottamalla mukaan itsenäiset ammatinharjoittajat ja nuoret ja rahoitetaan oman yrityksen perustamiseen tarkoitettuja kannustimia;

| D. | ottaa huomioon, että Ruotsi jätti hakemuksen EGF/2016/002 SE/Ericsson rahoitustuen saamiseksi EGR:stä sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus) luokitellulta toimialalta oli vähennetty työntekijöitä pääasiassa NUTS 2 -tason alueilla Tukholma (SE11), Itäinen Keski-Ruotsi (SE12), Etelä-Ruotsi (SE22) ja Länsi-Ruotsi (SE23), ja toteaa, että EGR-tukeen oikeutetuista 1 556 vähennetystä työntekijästä 918:n odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Ruotsi jätti hakemuksen EGF/2016/002 SE/Ericsson rahoitustuen saamiseksi EGR:stä sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus) luokitellulta toimialalta oli vähennetty työntekijöitä pääasiassa NUTS 2 -tason alueilla Tukholma (SE11), Itäinen Keski-Ruotsi (SE12), Etelä-Ruotsi (SE22) ja Länsi-Ruotsi (SE23), ja toteaa, että EGR-tukeen oikeutetuista 1 556 vähennetystä työntekijästä 918:n odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin;

| E. | toteaa, että hakemus perustui EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka lopettavat työskentelynsä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että hakemus perustui EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriin, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka lopettavat työskentelynsä;

| F. | ottaa huomioon, että kasvun hidastuminen ja samalla aasialaisten tuottajien taholta tulevan kilpailun kiristyminen ovat johtaneet siihen, että Ericsson on supistanut televiestinnän laitteistojen tuotantoaan, ja tämä prosessi alkoi jo lähes kaksi vuosikymmentä sitten; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kasvun hidastuminen ja samalla aasialaisten tuottajien taholta tulevan kilpailun kiristyminen ovat johtaneet siihen, että Ericsson on supistanut televiestinnän laitteistojen tuotantoaan, ja tämä prosessi alkoi jo lähes kaksi vuosikymmentä sitten;

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että sen vuoksi Ruotsi on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 3 957 918 euroa eli 60 prosenttia 6 596 531 euron kokonaiskustannuksista, jolloin voidaan helpottaa 918:n kohteena olevan edunsaajan paluuta työmarkkinoille; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Ruotsi jätti EGR-rahoitustukea koskevan hakemuksen 31. maaliskuuta 2016 ja että Ruotsin toimitettua lisätietoja komissio antoi siitä arvionsa 5. syyskuuta 2016 ja ilmoitti asiasta parlamentille samana päivänä, joten se noudatti 12 viikon määräaikaa, joka alkoi kulua asianmukaisesti täytetyn hakemuksen jättämisestä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että tietotekniikan ja televiestinnän aloja hallitsevat valmistajat Aasiassa, josta on tullut ulkoistamisen määräpaikka; huomauttaa, että Ericsson on asteittain vähentänyt henkilöstöään Ruotsissa (21 178 työntekijästä vuonna 2005 17 858 työntekijään vuonna 2014) mutta kasvanut samaan aikaan huomattavasti maailmanlaajuisesti (56 055 työntekijästä vuonna 2005 ja 118 055 työntekijään vuonna 2014); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tähdentää, että asianomaisilla alueilla on suhteellisen suuri ja taustaltaan samanlainen ikääntyvien työntekijöiden ryhmä, joka on irtisanottu samana ajankohtana, ja että useimmilla näistä työntekijöistä ei ole paikallisilla työmarkkinoilla tarvittavia taitoja, mikä koskee etenkin Kistan kaupunkia, jossa työntekijöitä vähennettiin eniten; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee tyytyväisenä merkille Ruotsin päätöksen keskittää mahdollinen EGR-tuki erityisesti Kistan, Katrineholmin ja Kumlan tuotantopaikkoihin, joiden haasteet ovat suurimmat, sekä tarjota yksilöllistä apua myös muiden tuotantopaikkojen vähennetyille työntekijöille; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että hyvin monenlaiset työntekijät, niin ruumiillisen työn tekijät kuin toimihenkilöt, ovat työntekijävähennysten kohteena; on huolissaan siitä, että joidenkin työntekijöiden kysyntä perinteisen valmistusteollisuuden alalla on melko vähäistä; on tietoinen siitä, että näille työntekijöille löytyy työtilaisuuksia julkisen tai yksityisen sektorin palvelualoilla, mikä edellyttää merkittävää uudelleenkoulutusta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille Ruotsin julkisen työvoimapalvelun (Arbetsförmedlingen) arvion, että ruumiillista työtä tekeville löytyy mahdollisia työtilaisuuksia julkisen tai yksityisen sektorin palvelualoilla, jos heille järjestetään merkittävää uudelleenkoulutusta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että useimmat vähennetyistä toimihenkilöistä ovat insinöörejä ja jotkut heistä ovat erikoistuneita toimimaan sellaisilla markkinasektoreilla, joita vain Ericssonilla on, mutta panee tyytyväisenä merkille, että Ruotsin julkinen työvoimapalvelu on vakuuttunut, että useimmat näistä vähennetyistä työntekijöistä onnistuvat yksilöllisen koulutusohjelmapaketin ja valmennuksen ansiosta löytämään uuden laadukkaan työpaikan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että EGR:stä yhteisrahoitettuja vähennetyille työntekijöille tarjottuja yksilöllisiä palveluja ovat muun muassa neuvonta ja uraohjaus, tuettu työllistyminen ja kuntoutus, koulutus ja työnhakuavustukset; pitää ilahduttavana, että motivoiva ohjaus ja urasuunnittelu on tarkoitus suunnata erityisesti 50 vuotta täyttäneille kohteena oleville edunsaajille; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että tulotukitoimenpiteiden osuus on 33,92 prosenttia yksilöllisten palvelujen koko paketista eli lähellä EGR-asetuksessa asetettua 35 prosentin enimmäisrajaa ja että näiden toimien edellytyksenä on, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin; pitää tätä suhteellisen korkeaa prosenttiosuutta perusteltuna, kun otetaan huomioon ikääntyneiden työntekijöiden merkittävä osuus sekä yksilöllisen tuen tarjoaminen osallistujille, joilla on oppimisvaikeuksia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu kohteena olevia edunsaajia sekä heidän edustajiaan ja paikallisia julkisia toimijoita ja otettu huomioon, että 22 prosenttia työntekijöistä on naisia ja 78 prosenttia miehiä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että EGR-asetuksen 7 artiklan mukaisesti EGR:n varoilla tuetun yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin suunnittelussa on ennakoitava tulevia työmarkkinanäkymiä ja tarvittavia taitoja ja paketin on oltava yhteensopiva resurssitehokkaaseen ja kestävään talouteen siirtymisen kanssa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palauttaa mieliin, että on tärkeää parantaa kaikkien työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia tarjoamalla mukautettua koulutusta ja tunnustamalla työntekijöiden ammattiuran aikana saavuttamat taidot ja osaaminen; edellyttää, että koordinoidussa paketissa tarjottava koulutus mukautetaan sekä vähennettyjen työntekijöiden tarpeisiin että todelliseen liiketoimintaympäristöön; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee tyytyväisenä merkille Ruotsin viranomaisten vakuutuksen, että erityisesti pyritään murtamaan perinteisiä sukupuoleen liittyviä esteitä muun muassa kannustamalla miespuolisia edunsaajia löytämään töitä terveydenhuollon alalla, sekä sen, että toimenpiteet edistävät kuuttatoista ympäristön laatua koskevaa Ruotsin tavoitetta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pyytää komissiota määrittämään tulevissa ehdotuksissa, miltä aloilta työntekijät todennäköisesti löytävät työtä ja onko koulutustarjontaa mukautettu tuleviin talousnäkymiin ja työmarkkinoiden tarpeisiin alueilla, joihin irtisanomiset kohdistuivat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa Ruotsin viranomaisten vahvistaneen, ettei suunniteltuihin toimiin saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, että kaksinkertainen rahoitus estetään ja että suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia; kehottaa jälleen komissiota esittämään vuosikertomuksissaan näiden tietojen vertailevan arvioinnin, jotta varmistetaan nykyisten asetusten täysimääräinen noudattaminen ja taataan, ettei unionin rahoittamissa palveluissa ole päällekkäisyyttä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistuksen alalla on tähän mennessä jätetty 14 EGR-hakemusta, joista 11 perustui kauppaan liittyvään globalisaatioon ja kolme maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että EGR-tuki ei saa korvata toimenpiteitä, jotka ovat kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla yritysten vastuulla, eikä toimenpiteitä, jotka on tarkoitettu yritysten tai alojen rakennemuutosta varten; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio on ottanut käyttöön parannetun menettelyn sen jälkeen, kun parlamentti pyysi nopeuttamaan varojen käyttöönottoa; panee merkille uuden aikataulun aiheuttamat määräaikoihin liittyvät paineet ja mahdolliset vaikutukset tapausten tutkintaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pyytää komissiota varmistamaan EGR-tapauksiin liittyvien asiakirjojen julkisuuden; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Ruotsin hakemuksen johdosta – EGF/2016/002 SE/Ericsson)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2016/1858.)

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/260 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/260

---

P8_TA(2016)0368

Oikeusapu rikoksesta epäillyille ja syytetyille rikosoikeudellisissa menettelyissä ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä etsityille henkilöille ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ensivaiheen oikeusavusta rikoksesta epäillyille tai syytetyille henkilöille, jotka ovat menettäneet vapautensa, sekä oikeusavusta eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä (COM(2013)0824 – C7-0429/2013 – 2013/0409(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 215/43)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0824), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0824),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan 2 kohdan b alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0429/2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan 2 kohdan b alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0429/2013),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. maaliskuuta 2014 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. maaliskuuta 2014 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0165/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0165/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 226, 16.7.2014, s. 63.

---

P8_TC1-COD(2013)0409

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. lokakuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/... antamiseksi oikeusavusta rikosoikeudellisissa menettelyissä epäillyille ja syytetyille henkilöille ja eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä etsityille henkilöille

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2016/1919.)

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/261 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/261

---

P8_TA(2016)0369

Tiettyjen sellaisten tavaroiden kauppa, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun vastaavanlaiseen kohteluun tai rankaisemiseen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1236/2005 muuttamisesta (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 215/44)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0001), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0001),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0014/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0014/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan lausunnon (A8-0267/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan lausunnon (A8-0267/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Tämä kanta korvaa 27. lokakuuta 2015 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0368).

---

P8_TC1-COD(2014)0005

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 4. lokakuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1236/2005 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/2134.)

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/262 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/262

---

P8_TA(2016)0370

Kiinan ja Europolin välinen strategista yhteistyötä koskeva sopimus *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 4. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi hyväksynnän antamisesta Euroopan poliisivirastolle (Europol) Kiinan kansantasavallan yleisen turvallisuuden ministeriön ja Europolin välistä strategista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseen (08364/2016 – C8-0217/2016 – 2016/0808(CNS))

(Kuuleminen)

(2018/C 215/45)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (08364/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (08364/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0217/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0217/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6. huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/371/YOS (1) ja erityisesti sen 23 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta 6. huhtikuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/371/YOS (1) ja erityisesti sen 23 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon täytäntöönpanosäännöistä, jotka koskevat Europolin suhteita kumppaneihin, henkilötietojen ja turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihto mukaan lukien, 30. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/934/YOS (2) ja erityisesti sen 5 ja 6 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon täytäntöönpanosäännöistä, jotka koskevat Europolin suhteita kumppaneihin, henkilötietojen ja turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihto mukaan lukien, 30. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/934/YOS (2) ja erityisesti sen 5 ja 6 artiklan,

| — | ottaa huomioon luettelon määrittämiseksi kolmansista valtioista ja organisaatioista, joiden kanssa Europol tekee sopimuksia, 30. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/935/YOS (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luettelon määrittämiseksi kolmansista valtioista ja organisaatioista, joiden kanssa Europol tekee sopimuksia, 30. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/935/YOS (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0265/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0265/2016),

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota arvioimaan yhteistyösopimuksen säännöksiä sen jälkeen, kun uutta Europol-asetusta (4) ryhdytään soveltamaan; kehottaa komissiota tiedottamaan arvioinnin tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja antamaan tarvittaessa suosituksen sopimusta koskevien kansainvälisten neuvotteluiden käynnistämisen hyväksymiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle ja Europolille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37.

(2)  EUVL L 325, 11.12.2009, s. 6.

(3)  EUVL L 325, 11.12.2009, s. 12.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794, annettu 11. toukokuuta 2016, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53.).

---

Keskiviikko 5. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/263 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/263

---

P8_TA(2016)0372

Perun liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Itävallan tasavallalle ja Romanialle annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Perun liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (COM(2016)0367 – C8-0234/2016 – 2016/0168(NLE))

(Kuuleminen)

(2018/C 215/46)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (COM(2016)0367), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (COM(2016)0367),

| — | ottaa huomioon kansainvälisestä lapsikaappauksesta tehdyn, yksityisoikeuden alaa koskevan vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen 38 artiklan neljännen kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisestä lapsikaappauksesta tehdyn, yksityisoikeuden alaa koskevan vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen 38 artiklan neljännen kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan b alakohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0234/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan b alakohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0234/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon (1), jossa vahvistetaan, että sen hyväksyminen, että kolmas valtio liittyy Haagissa vuonna 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon (1), jossa vahvistetaan, että sen hyväksyminen, että kolmas valtio liittyy Haagissa vuonna 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0267/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0267/2016),

| 1. | hyväksyy Itävallan tasavallalle ja Romanialle annettavan luvan hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Perun liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Perun hallitukselle ja parlamentille sekä kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin pysyvälle toimistolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Unionin tuomioistuimen lausunto, 14. lokakuuta 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/264 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/264

---

P8_TA(2016)0373

Kazakstanin liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tietyille jäsenvaltioille annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Kazakstanin liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (COM(2016)0368 – C8-0232/2016 – 2016/0169(NLE))

(Kuuleminen)

(2018/C 215/47)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (COM(2016)0368), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (COM(2016)0368),

| — | ottaa huomioon kansainvälisestä lapsikaappauksesta tehdyn, yksityisoikeuden alaa koskevan vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen 38 artiklan neljännen kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisestä lapsikaappauksesta tehdyn, yksityisoikeuden alaa koskevan vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen 38 artiklan neljännen kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan b alakohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0232/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan b alakohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0232/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon (1), jossa vahvistetaan, että sen hyväksyminen, että kolmas valtio liittyy Haagissa vuonna 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon (1), jossa vahvistetaan, että sen hyväksyminen, että kolmas valtio liittyy Haagissa vuonna 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0268/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0268/2016),

| 1. | hyväksyy tietyille jäsenvaltioille annettavan luvan hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Kazakstanin liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Kazakstanin hallitukselle ja parlamentille sekä kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin pysyvälle toimistolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Unionin tuomioistuimen lausunto, 14. lokakuuta 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/265 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/265

---

P8_TA(2016)0374

Korean liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. lokakuuta 2016 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi tietyille jäsenvaltioille annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Korean tasavallan liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta (COM(2016)0372 – C8-0233/2016 – 2016/0173(NLE))

(Kuuleminen)

(2018/C 215/48)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (COM(2016)0372), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (COM(2016)0372),

| — | ottaa huomioon kansainvälisestä lapsikaappauksesta tehdyn, yksityisoikeuden alaa koskevan vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen 38 artiklan neljännen kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisestä lapsikaappauksesta tehdyn, yksityisoikeuden alaa koskevan vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen 38 artiklan neljännen kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan b alakohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0233/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan b alakohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0233/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon (1), jossa vahvistetaan, että sen hyväksyminen, että kolmas valtio liittyy Haagissa vuonna 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon (1), jossa vahvistetaan, että sen hyväksyminen, että kolmas valtio liittyy Haagissa vuonna 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0266/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0266/2016),

| 1. | hyväksyy tietyille jäsenvaltioille annettavan luvan hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Korean tasavallan liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Korean tasavallan hallitukselle ja parlamentille sekä kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin pysyvälle toimistolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Unionin tuomioistuimen lausunto, 14. lokakuuta 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

Tiistai 25. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/266 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/266

---

P8_TA(2016)0391

DNA-tietoja koskeva automaattinen tietojenvaihto Tanskassa *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Tanskassa (11219/2016 – C8-0340/2016 – 2016/0813(CNS))

(Kuuleminen)

(2018/C 215/49)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (11219/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (11219/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0340/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0340/2016),

| — | ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 33 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 33 artiklan,

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman rajatylittävän lainvalvontayhteistyön vahvistamisesta EU:ssa: ”Prümin päätöksen” täytäntöönpano ja eurooppalainen tietojenvaihtomalli (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman rajatylittävän lainvalvontayhteistyön vahvistamisesta EU:ssa: ”Prümin päätöksen” täytäntöönpano ja eurooppalainen tietojenvaihtomalli (2),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0289/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0289/2016),

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

(2)  EUVL C 181, 19.5.2016, s. 67.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0269.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/267 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/267

---

P8_TA(2016)0392

Sormenjälkitietoja koskeva automaattinen tietojenvaihto Tanskassa *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi sormenjälkitietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Tanskassa (11220/2016 – C8-0341/2016 – 2016/0814(CNS))

(Kuuleminen)

(2018/C 215/50)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (11220/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (11220/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0341/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0341/2016),

| — | ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 33 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 33 artiklan,

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman rajatylittävän lainvalvontayhteistyön vahvistamisesta EU:ssa: ”Prümin päätöksen” täytäntöönpano ja eurooppalainen tietojenvaihtomalli (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman rajatylittävän lainvalvontayhteistyön vahvistamisesta EU:ssa: ”Prümin päätöksen” täytäntöönpano ja eurooppalainen tietojenvaihtomalli (2),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0288/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0288/2016),

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

(2)  EUVL C 181, 19.5.2016, s. 67.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0269.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/268 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/268

---

P8_TA(2016)0393

EU:n ja Kiinan välinen sopimus diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välisen diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (15470/2015 – C8-0110/2016 – 2015/0293(NLE))

(Hyväksyntä)

(2018/C 215/51)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15470/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15470/2015),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan väliseksi sopimukseksi diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta (15469/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan väliseksi sopimukseksi diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta (15469/2015),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0110/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0110/2016),

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja kolmannen alakohdan ja 2 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0281/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0281/2016),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Kiinan kansantasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/269 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/269

---

P8_TA(2016)0394

Rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevat tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivät jäsenvaltiot ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta eräiden rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta (COM(2016)0418 – C8-0238/2016 – 2016/0193(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 215/52)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0418), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0418),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0238/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 177 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0238/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2016 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2016 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A8-0292/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A8-0292/2016),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P8_TC1-COD(2016)0193

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta eräiden rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2016/2135.)

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/270 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/270

---

P8_TA(2016)0398

Rautatieliikenteen tilastot tavaroita, matkustajia ja onnettomuuksia koskevien tietojen keruun osalta ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rautatieliikenteen tilastoista asetuksen (EY) N:o 91/2003 muuttamisesta tavaroita, matkustajia ja onnettomuuksia koskevien tietojen keruun osalta (10000/1/2016 – C8-0365/2016 – 2013/0297(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2018/C 215/53)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10000/1/2016 – C8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10000/1/2016 – C8-0365/2016),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0611), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0611),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0300/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0300/2016),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 11.3.2014, P7_TA(2014)0197.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/271 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/271

---

P8_TA(2016)0399

Sisävesiväylien/sisävesiliikenteen tavarakuljetusten tilastot (säädösvallan ja täytäntöönpanovallan siirtäminen) ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi sisävesiväylien/sisävesiliikenteen tavarakuljetusten tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 1365/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse säädösvallan ja täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle tiettyjen toimenpiteiden hyväksymiseksi (09878/1/2016 – C8-0358/2016 – 2013/0226(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2018/C 215/54)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (09878/1/2016 – C8-0358/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (09878/1/2016 – C8-0358/2016),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0484), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0484),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0298/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0298/2016),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 11.3.2014, P7_TA(2014)0180.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/272 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/272

---

P8_TA(2016)0400

Tullirikkomuksia ja -seuraamuksia koskeva unionin oikeudellinen kehys ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 25. lokakuuta 2016 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tullirikkomuksia ja -seuraamuksia koskevasta unionin oikeudellisesta kehyksestä (COM(2013)0884 – C8-0033/2014 – 2013/0432(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 215/55)

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 viite

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33 artiklan, | ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33
  ja 114
  artiklan, |

Komission teksti

Tarkistus

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33
  ja 114
  artiklan,

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a. | Tämän direktiivin olisi oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013

   (2)

  mukainen. |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.

Tämän direktiivin olisi oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013

   (2)

  mukainen.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Sen vuoksi tullirikkomusten ja -seuraamusten osalta noudatetaan 28:aa erilaista oikeudellista kehystä. Tästä johtuu, että unionin tullilainsäädännön rikkomista ei kohdella samalla tavalla kaikkialla unionissa ja että kussakin tapauksessa määrättävissä olevat seuraamukset ovat luonteeltaan ja vakavuudeltaan erilaisia riippuen siitä, missä jäsenvaltiossa ne määrätään. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Sen vuoksi tullirikkomusten ja -seuraamusten osalta noudatetaan 28:aa erilaista oikeudellista kehystä. Tästä johtuu, että unionin tullilainsäädännön rikkomista ei kohdella samalla tavalla kaikkialla unionissa ja että kussakin tapauksessa määrättävissä olevat seuraamukset ovat luonteeltaan ja vakavuudeltaan erilaisia riippuen siitä, missä jäsenvaltiossa ne määrätään.

| (2) | Sen vuoksi tullirikkomusten ja -seuraamusten osalta noudatetaan 28:aa erilaista oikeudellista kehystä. Tästä johtuu, että unionin tullilainsäädännön rikkomista ei kohdella samalla tavalla kaikkialla unionissa ja että kussakin tapauksessa määrättävissä olevat seuraamukset ovat luonteeltaan ja vakavuudeltaan erilaisia riippuen siitä, missä jäsenvaltiossa ne määrätään
  , ja ne johtavat mahdollisesti jäsenvaltioiden tulojen menetyksiin ja vääristävät kaupankäyntiä
  . |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi tullirikkomusten ja -seuraamusten osalta noudatetaan 28:aa erilaista oikeudellista kehystä. Tästä johtuu, että unionin tullilainsäädännön rikkomista ei kohdella samalla tavalla kaikkialla unionissa ja että kussakin tapauksessa määrättävissä olevat seuraamukset ovat luonteeltaan ja vakavuudeltaan erilaisia riippuen siitä, missä jäsenvaltiossa ne määrätään
  , ja ne johtavat mahdollisesti jäsenvaltioiden tulojen menetyksiin ja vääristävät kaupankäyntiä
  .

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Tällainen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erilaisuus ei vaikuta pelkästään tulliliiton optimaaliseen hallinnointiin, vaan myös estää talouden toimijoiden tasavertaisten toimintamahdollisuuksien toteutumista tulliliitossa, koska se vaikuttaa toimijoiden mahdollisuuteen käyttää tulliyksinkertaistuksia ja -helpotuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Tällainen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erilaisuus ei vaikuta pelkästään tulliliiton optimaaliseen hallinnointiin, vaan myös estää talouden toimijoiden tasavertaisten toimintamahdollisuuksien toteutumista tulliliitossa, koska se vaikuttaa toimijoiden mahdollisuuteen käyttää tulliyksinkertaistuksia ja -helpotuksia.

| (3) | Tällainen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erilaisuus ei vaikuta pelkästään tulliliiton optimaaliseen hallinnointiin
  ja avoimuuteen, joita tarvitaan sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseen sen suhteen, miten eri tulliviranomaiset käsittelevät rikkomuksia
  , vaan myös estää talouden toimijoiden
  , joihin sovelletaan jo erilaisia sääntöjä unionissa,
  tasavertaisten toimintamahdollisuuksien toteutumista tulliliitossa, koska se vaikuttaa toimijoiden mahdollisuuteen käyttää tulliyksinkertaistuksia ja -helpotuksia. |
| --- | --- |

(3)

Tällainen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erilaisuus ei vaikuta pelkästään tulliliiton optimaaliseen hallinnointiin
  ja avoimuuteen, joita tarvitaan sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseen sen suhteen, miten eri tulliviranomaiset käsittelevät rikkomuksia
  , vaan myös estää talouden toimijoiden
  , joihin sovelletaan jo erilaisia sääntöjä unionissa,
  tasavertaisten toimintamahdollisuuksien toteutumista tulliliitossa, koska se vaikuttaa toimijoiden mahdollisuuteen käyttää tulliyksinkertaistuksia ja -helpotuksia.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Olisi laadittava
  luettelo käyttäytymistavoista, joita olisi pidettävä unionin tullilainsäädäntöä rikkovina ja seuraamuksia aiheuttavina. Kyseisten tullirikkomusten olisi kokonaisuudessaan koskettava sellaisesta tullilainsäädännöstä johtuvia velvoitteita, jossa viitataan suoraan koodeksiin. Tässä direktiivissä
  ei määritetä
  ,
  olisiko
  jäsenvaltioiden sovellettava
  hallinnollisia vai
  rikosoikeudellisia seuraamuksia kyseisiin tullirikoksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Olisi laadittava
  luettelo käyttäytymistavoista, joita olisi pidettävä unionin tullilainsäädäntöä rikkovina ja seuraamuksia aiheuttavina. Kyseisten tullirikkomusten olisi kokonaisuudessaan koskettava sellaisesta tullilainsäädännöstä johtuvia velvoitteita, jossa viitataan suoraan koodeksiin. Tässä direktiivissä
  ei määritetä
  ,
  olisiko
  jäsenvaltioiden sovellettava
  hallinnollisia vai
  rikosoikeudellisia seuraamuksia kyseisiin tullirikoksiin.

| (6) | Tässä direktiivissä olisi esitettävä
  luettelo käyttäytymistavoista, joita olisi pidettävä unionin tullilainsäädäntöä rikkovina ja seuraamuksia aiheuttavina. Kyseisten tullirikkomusten olisi kokonaisuudessaan koskettava sellaisesta tullilainsäädännöstä johtuvia velvoitteita, jossa viitataan suoraan koodeksiin. Tässä direktiivissä
  säädetään
  ,
  että
  jäsenvaltioiden
  olisi
  sovellettava
  muita kuin
  rikosoikeudellisia seuraamuksia kyseisiin tullirikoksiin.
  Jäsenvaltioiden olisi myös voitava säätää kansallisen lainsäädännön ja unionin oikeuden mukaisesti rikosoikeudellisten seuraamusten määräämisestä muiden kuin rikosoikeudellisen seuraamusten sijasta, jos asianomaisen rikkomuksen luonne ja vakavuus niin edellyttää, jotta määrätty seuraamus on tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava. |
| --- | --- |

(6)

Tässä direktiivissä olisi esitettävä
  luettelo käyttäytymistavoista, joita olisi pidettävä unionin tullilainsäädäntöä rikkovina ja seuraamuksia aiheuttavina. Kyseisten tullirikkomusten olisi kokonaisuudessaan koskettava sellaisesta tullilainsäädännöstä johtuvia velvoitteita, jossa viitataan suoraan koodeksiin. Tässä direktiivissä
  säädetään
  ,
  että
  jäsenvaltioiden
  olisi
  sovellettava
  muita kuin
  rikosoikeudellisia seuraamuksia kyseisiin tullirikoksiin.
  Jäsenvaltioiden olisi myös voitava säätää kansallisen lainsäädännön ja unionin oikeuden mukaisesti rikosoikeudellisten seuraamusten määräämisestä muiden kuin rikosoikeudellisen seuraamusten sijasta, jos asianomaisen rikkomuksen luonne ja vakavuus niin edellyttää, jotta määrätty seuraamus on tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Ensimmäiseen käyttäytymisluokkaan olisi kuuluttava ankaran vastuun alaiset tullirikkomukset, joissa ei tarvita minkäänlaisia subjektiivisia syitä, koska asianomaiset velvoitteet ovat luonteeltaan objektiivisia ja niiden täyttämisestä vastaavat henkilöt eivät voi jättää huomioimatta niiden olemassaoloa ja sitovuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Ensimmäiseen käyttäytymisluokkaan olisi kuuluttava ankaran vastuun alaiset tullirikkomukset, joissa ei tarvita minkäänlaisia subjektiivisia syitä, koska asianomaiset velvoitteet ovat luonteeltaan objektiivisia ja niiden täyttämisestä vastaavat henkilöt eivät voi jättää huomioimatta niiden olemassaoloa ja sitovuutta.

Poistetaan.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Toiseen ja kolmanteen käyttäytymisluokkaan olisi kuuluttava tullirikkomukset, jotka tehdään tuottamuksellisesti tai tarkoituksellisesti ja joissa vastuun aiheutuminen edellyttää subjektiivista syytä. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Toiseen ja kolmanteen käyttäytymisluokkaan olisi kuuluttava tullirikkomukset, jotka tehdään tuottamuksellisesti tai tarkoituksellisesti ja joissa vastuun aiheutuminen edellyttää subjektiivista syytä.

Poistetaan.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Oikeusvarmuuden varmistamiseksi olisi säädettävä, että tulliviranomaisten erehdyksestä
  johtuvia toimia
  ja
  laiminlyöntejä ei tulisi pitää tullirikkomuksena
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Oikeusvarmuuden varmistamiseksi olisi säädettävä, että tulliviranomaisten erehdyksestä
  johtuvia toimia
  ja
  laiminlyöntejä ei tulisi pitää tullirikkomuksena
  .

| (10) | Oikeusvarmuuden varmistamiseksi olisi säädettävä, että
  koodeksissa tarkoitetut
  tulliviranomaisten erehdyksestä
  johtuvat toimet
  ja
  laiminlyönnit eivät muodosta tullirikkomusta
  . |
| --- | --- |

(10)

Oikeusvarmuuden varmistamiseksi olisi säädettävä, että
  koodeksissa tarkoitetut
  tulliviranomaisten erehdyksestä
  johtuvat toimet
  ja
  laiminlyönnit eivät muodosta tullirikkomusta
  .

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Jäsenvaltioiden kansallisten seuraamusjärjestelmien lähentämiseksi olisi vahvistettava seuraamusten asteikko, joka kuvastaa tullirikkomusten
  eri luokkia ja niiden
  vakavuutta. Tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määräämiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon erityiset raskauttavat tai lieventävät asianhaarat sovellettavien seuraamusten tyyppiä ja tasoa määrittäessään. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Jäsenvaltioiden kansallisten seuraamusjärjestelmien lähentämiseksi olisi vahvistettava seuraamusten asteikko, joka kuvastaa tullirikkomusten
  eri luokkia ja niiden
  vakavuutta. Tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määräämiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon erityiset raskauttavat tai lieventävät asianhaarat sovellettavien seuraamusten tyyppiä ja tasoa määrittäessään.

| (12) | Jäsenvaltioiden kansallisten seuraamusjärjestelmien lähentämiseksi olisi vahvistettava seuraamusten asteikko, joka kuvastaa tullirikkomusten vakavuutta. Tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määräämiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon erityiset raskauttavat tai lieventävät asianhaarat sovellettavien seuraamusten tyyppiä ja tasoa määrittäessään. |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltioiden kansallisten seuraamusjärjestelmien lähentämiseksi olisi vahvistettava seuraamusten asteikko, joka kuvastaa tullirikkomusten vakavuutta. Tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määräämiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon erityiset raskauttavat tai lieventävät asianhaarat sovellettavien seuraamusten tyyppiä ja tasoa määrittäessään.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Ainoastaan tapauksissa, joissa vakavat rikkomukset eivät liity vilpin kohteena oleviin tulleihin vaan asianomaisen tavaran arvoon, esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien rikkomusten tai kiellettyjen tai rajoitettujen tavaroiden tapauksissa, tulliviranomaisten määräämän seuraamuksen olisi perustuttava tavaroiden arvoon. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Ainoastaan tapauksissa, joissa vakavat rikkomukset eivät liity vilpin kohteena oleviin tulleihin vaan asianomaisen tavaran arvoon, esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien rikkomusten tai kiellettyjen tai rajoitettujen tavaroiden tapauksissa, tulliviranomaisten määräämän seuraamuksen olisi perustuttava tavaroiden arvoon.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Tullirikkomuksia koskevissa menettelyissä vanhentumisaika olisi vahvistettava neljäksi vuodeksi, joka alkaa kulua tullirikkomuksen tekopäivänä tai, kun kyseessä on jatkuva tai toistuva rikkomus, päivänä, jona kyseisen rikkomuksen aiheuttava käyttäytyminen lakkaa. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tullirikkomusta koskevaan tutkimukseen tai oikeudenkäyntiin liittyvä toimi keskeyttää vanhentumisajan kulumisen.
  Jäsenvaltiot voivat
  säätää, missä tapauksissa vanhentumisaika
  keskeytyy. Näiden menettelyjen vireillepanon tai jatkamisen ei pitäisi enää olla mahdollista
  kahdeksan vuoden kuluttua, kun taas seuraamuksen toimeenpanon vanhentumisajan olisi oltava kolme vuotta. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Tullirikkomuksia koskevissa menettelyissä vanhentumisaika olisi vahvistettava neljäksi vuodeksi, joka alkaa kulua tullirikkomuksen tekopäivänä tai, kun kyseessä on jatkuva tai toistuva rikkomus, päivänä, jona kyseisen rikkomuksen aiheuttava käyttäytyminen lakkaa. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tullirikkomusta koskevaan tutkimukseen tai oikeudenkäyntiin liittyvä toimi keskeyttää vanhentumisajan kulumisen.
  Jäsenvaltiot voivat
  säätää, missä tapauksissa vanhentumisaika
  keskeytyy. Näiden menettelyjen vireillepanon tai jatkamisen ei pitäisi enää olla mahdollista
  kahdeksan vuoden kuluttua, kun taas seuraamuksen toimeenpanon vanhentumisajan olisi oltava kolme vuotta.

| (13) | Tullirikkomuksia koskevissa menettelyissä vanhentumisaika olisi vahvistettava neljäksi vuodeksi, joka alkaa kulua tullirikkomuksen tekopäivänä tai, kun kyseessä on jatkuva tai toistuva rikkomus, päivänä, jona kyseisen rikkomuksen aiheuttava käyttäytyminen lakkaa. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
  samaa
  tullirikkomusta koskevaan tutkimukseen tai oikeudenkäyntiin liittyvä toimi
  tai rikkomuksesta vastuussa olevan henkilön toimi
  keskeyttää vanhentumisajan kulumisen.
  Jäsenvaltioiden olisi voitava
  säätää, missä tapauksissa vanhentumisaika
  on keskeytettävä. Kaikkia menettelyjä olisi pidettävä vanhentuneina vanhentumisajan keskeytymisestä huolimatta
  kahdeksan vuoden kuluttua, kun taas seuraamuksen toimeenpanon vanhentumisajan olisi oltava kolme vuotta. |
| --- | --- |

(13)

Tullirikkomuksia koskevissa menettelyissä vanhentumisaika olisi vahvistettava neljäksi vuodeksi, joka alkaa kulua tullirikkomuksen tekopäivänä tai, kun kyseessä on jatkuva tai toistuva rikkomus, päivänä, jona kyseisen rikkomuksen aiheuttava käyttäytyminen lakkaa. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
  samaa
  tullirikkomusta koskevaan tutkimukseen tai oikeudenkäyntiin liittyvä toimi
  tai rikkomuksesta vastuussa olevan henkilön toimi
  keskeyttää vanhentumisajan kulumisen.
  Jäsenvaltioiden olisi voitava
  säätää, missä tapauksissa vanhentumisaika
  on keskeytettävä. Kaikkia menettelyjä olisi pidettävä vanhentuneina vanhentumisajan keskeytymisestä huolimatta
  kahdeksan vuoden kuluttua, kun taas seuraamuksen toimeenpanon vanhentumisajan olisi oltava kolme vuotta.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Olisi säädettävä mahdollisuudesta keskeyttää tullirikkomuksia koskevat hallinnolliset menettelyt, kun samaa henkilöä vastaan on pantu vireille rikoskanne samasta asiasta. Hallinnollisia menettelyjä olisi voitava jatkaa rikoskanteen päätöksen saattamisen jälkeen ainoastaan tiukasti ne bis in idem -periaatetta
  noudattaen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Olisi säädettävä mahdollisuudesta keskeyttää tullirikkomuksia koskevat hallinnolliset menettelyt, kun samaa henkilöä vastaan on pantu vireille rikoskanne samasta asiasta. Hallinnollisia menettelyjä olisi voitava jatkaa rikoskanteen päätöksen saattamisen jälkeen ainoastaan tiukasti ne bis in idem -periaatetta
  noudattaen
  .

| (14) | Olisi säädettävä mahdollisuudesta keskeyttää tullirikkomuksia koskevat hallinnolliset menettelyt, kun samaa henkilöä vastaan on pantu vireille rikoskanne samasta asiasta. Hallinnollisia menettelyjä olisi voitava jatkaa rikoskanteen päätöksen saattamisen jälkeen ainoastaan
  noudattaen
  tiukasti ne bis in idem -periaatetta
  , jonka mukaan samasta rikoksesta ei voida rangaista kahta kertaa
  . |
| --- | --- |

(14)

Olisi säädettävä mahdollisuudesta keskeyttää tullirikkomuksia koskevat hallinnolliset menettelyt, kun samaa henkilöä vastaan on pantu vireille rikoskanne samasta asiasta. Hallinnollisia menettelyjä olisi voitava jatkaa rikoskanteen päätöksen saattamisen jälkeen ainoastaan
  noudattaen
  tiukasti ne bis in idem -periaatetta
  , jonka mukaan samasta rikoksesta ei voida rangaista kahta kertaa
  .

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (15 a) | Tämän direktiivin yleisenä tavoitteena on varmistaa unionin tullilainsäädännön tehokas täytäntöönpano. Tämän direktiivin säädöskehys ei kuitenkaan mahdollista yhdennettyä lähestymistapaa täytäntöönpanoon eikä valvontaan, tarkastukseen ja tutkintaan. Komissiota olisi siksi pyydettävä laatimaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus näistä näkökohdista sekä yleisten riskienhallintapuitteiden täytäntöönpanosta, jotta voidaan arvioida täydentävän lainsäädännön mahdollinen tarve. |

Komission teksti

Tarkistus

(15 a)

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 a) | Tämän direktiivin tavoitteena on vahvistaa tulliyhteistyötä lähentämällä tulliseuraamuksia koskevia kansallisia lainsäädäntöjä. Koska jäsenvaltioiden oikeusperinteet ovat tällä hetkellä hyvin erilaisia, yhdenmukaistaminen ei voi olla täydellistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 a)

Tämän direktiivin tavoitteena on vahvistaa tulliyhteistyötä lähentämällä tulliseuraamuksia koskevia kansallisia lainsäädäntöjä. Koska jäsenvaltioiden oikeusperinteet ovat tällä hetkellä hyvin erilaisia, yhdenmukaistaminen ei voi olla täydellistä.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Tässä direktiivissä säädetään
  unionin tullilainsäädännön rikkomuksia koskeva kehys
  ja
  näistä rikkomuksista määrättävät seuraamukset. | 1.   
  Tämän direktiivin tavoitteena on edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja vahvistaa
  unionin tullilainsäädännön rikkomuksia koskeva kehys
  sekä säätää
  näistä rikkomuksista määrättävät
  muut kuin rikosoikeudelliset
  seuraamukset
  lähentämällä jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

1.   
  Tässä direktiivissä säädetään
  unionin tullilainsäädännön rikkomuksia koskeva kehys
  ja
  näistä rikkomuksista määrättävät seuraamukset.

1.   
  Tämän direktiivin tavoitteena on edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja vahvistaa
  unionin tullilainsäädännön rikkomuksia koskeva kehys
  sekä säätää
  näistä rikkomuksista määrättävät
  muut kuin rikosoikeudelliset
  seuraamukset
  lähentämällä jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä
  .

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Tämä direktiivi kattaa jäsenvaltioiden velvoitteet Euroopan unionin kauppakumppaneita sekä Maailman kauppajärjestöä ja Maailman tullijärjestöä kohtaan, ja sen tarkoituksena on perustaa yhdenmukaiset ja toimivat sisämarkkinat, jotka helpottavat kauppaa ja tarjoavat varmuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a.
     
  Tämä direktiivi kattaa jäsenvaltioiden velvoitteet Euroopan unionin kauppakumppaneita sekä Maailman kauppajärjestöä ja Maailman tullijärjestöä kohtaan, ja sen tarkoituksena on perustaa yhdenmukaiset ja toimivat sisämarkkinat, jotka helpottavat kauppaa ja tarjoavat varmuutta.

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2 artikla | 2 artikla |
| Tullirikkomukset ja -seuraamukset | Yleiset periaatteet |
| Jäsenvaltioiden on annettava sääntöjä, jotka koskevat 3–6 artiklassa vahvistetuista tullirikkomuksista määrättäviä seuraamuksia. | 1.
     Jäsenvaltioiden on annettava sääntöjä, jotka koskevat 3
  ja
  6 artiklassa vahvistetuista tullirikkomuksista määrättäviä seuraamuksia
  tiukasti ne bis in idem -periaatetta noudattaen
  . |
| | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3 ja 6 artiklassa vahvistetut teot tai laiminlyönnit muodostavat tullirikkomuksen, jos ne tehdään tuottamuksellisesti tai tarkoituksellisesti. |
| | Jäsenvaltiot voivat määrätä kansallisen lainsäädännön ja unionin oikeuden mukaisesti rikosoikeudellisten seuraamusten määräämisestä muiden kuin rikosoikeudellisen seuraamusten sijasta, jos asianomaisen rikkomuksen luonne ja vakavuus niin edellyttää, jotta määrätty seuraamus on tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava. |
| | 2.
     
  Tässä direktiivissä |
| | (a) | tulliviranomaisten on määritettävä, tehtiinkö rikkomus tuottamuksellisesti eli rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö ei noudattanut kohtuullista huolellisuutta toimintansa valvonnassa tai hänen toteuttamansa toimenpiteet ovat olleet selkeästi riittämättömiä rikkomuksen aiheuttaneiden olosuhteiden estämiseksi, jos rikkomuksen aiheutumisen riski on kohtuudella ennakoitavissa; |

Komission teksti

Tarkistus

2 artikla

2 artikla

Tullirikkomukset ja -seuraamukset

Yleiset periaatteet

Jäsenvaltioiden on annettava sääntöjä, jotka koskevat 3–6 artiklassa vahvistetuista tullirikkomuksista määrättäviä seuraamuksia.

1.
     Jäsenvaltioiden on annettava sääntöjä, jotka koskevat 3
  ja
  6 artiklassa vahvistetuista tullirikkomuksista määrättäviä seuraamuksia
  tiukasti ne bis in idem -periaatetta noudattaen
  .

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3 ja 6 artiklassa vahvistetut teot tai laiminlyönnit muodostavat tullirikkomuksen, jos ne tehdään tuottamuksellisesti tai tarkoituksellisesti.

Jäsenvaltiot voivat määrätä kansallisen lainsäädännön ja unionin oikeuden mukaisesti rikosoikeudellisten seuraamusten määräämisestä muiden kuin rikosoikeudellisen seuraamusten sijasta, jos asianomaisen rikkomuksen luonne ja vakavuus niin edellyttää, jotta määrätty seuraamus on tehokas, oikeasuhteinen ja varoittava.

2.
     
  Tässä direktiivissä

(a)

tulliviranomaisten on määritettävä, tehtiinkö rikkomus tuottamuksellisesti eli rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö ei noudattanut kohtuullista huolellisuutta toimintansa valvonnassa tai hänen toteuttamansa toimenpiteet ovat olleet selkeästi riittämättömiä rikkomuksen aiheuttaneiden olosuhteiden estämiseksi, jos rikkomuksen aiheutumisen riski on kohtuudella ennakoitavissa;

| (b) | tulliviranomaisten on määritettävä, tehtiinkö rikkomus tarkoituksellisesti eli rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö toimi tietoisena siitä, että hän teki rikkomuksen muodostavan teon tai laiminlyönnin, tai henkilön harkittu ja tietoinen tavoite oli rikkoa tullilainsäädäntöä; |
| --- | --- |

(b)

tulliviranomaisten on määritettävä, tehtiinkö rikkomus tarkoituksellisesti eli rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö toimi tietoisena siitä, että hän teki rikkomuksen muodostavan teon tai laiminlyönnin, tai henkilön harkittu ja tietoinen tavoite oli rikkoa tullilainsäädäntöä;

| (c) | rikkomuksesta vastuussa olevan henkilön tekemät kirjoitus- tai laskuvirheet eivät muodosta tullirikkomusta, ellei kaikista tapaukseen liittyvistä seikoista ilmene selvästi, että ne tehtiin tuottamuksellisesti tai tarkoituksellisesti. |
| --- | --- |

(c)

rikkomuksesta vastuussa olevan henkilön tekemät kirjoitus- tai laskuvirheet eivät muodosta tullirikkomusta, ellei kaikista tapaukseen liittyvistä seikoista ilmene selvästi, että ne tehtiin tuottamuksellisesti tai tarkoituksellisesti.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

2 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a artikla |
| | Kaupan helpottaminen |
| | Noudattaakseen unionin velvoitteita, jotka liittyvät kaupan helpottamista koskevaan Maailman kauppajärjestön sopimukseen, jäsenvaltioiden on perustettava yhteistyössä kaikki jäsenvaltiot kattava yhteistyöjärjestelmä. Järjestelmän tarkoituksena on koordinoida tulliseuraamusten keskeisiä tulosindikaattoreita (muun muassa muutoksenhakujen ja rikkomusten uusimisen lukumäärien analyysia), jakaa parhaita käytäntöjä (muun muassa valvonnan ja seuraamusten tehokkuutta sekä hallintokulujen vähentämistä) tulliviranomaisten välillä, välittää edelleen talouden toimijoiden kokemuksia ja luoda yhteyksiä toimijoiden välille, seurata tulliviranomaisten toimintatapoja ja laatia tilastoja kolmansista maista peräisin olevien yritysten tekemistä rikkomuksista. Yhteistyöjärjestelmässä kaikille jäsenvaltioille on ilmoitettava viipymättä tullirikkomuksia koskevasta tutkinnasta ja todeksi osoitetuista rikkomuksista, jotta voidaan helpottaa kauppaa, estää laittomien tuotteiden pääsy sisämarkkinoille ja tehostaa tarkastuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

2 a artikla

Kaupan helpottaminen

Noudattaakseen unionin velvoitteita, jotka liittyvät kaupan helpottamista koskevaan Maailman kauppajärjestön sopimukseen, jäsenvaltioiden on perustettava yhteistyössä kaikki jäsenvaltiot kattava yhteistyöjärjestelmä. Järjestelmän tarkoituksena on koordinoida tulliseuraamusten keskeisiä tulosindikaattoreita (muun muassa muutoksenhakujen ja rikkomusten uusimisen lukumäärien analyysia), jakaa parhaita käytäntöjä (muun muassa valvonnan ja seuraamusten tehokkuutta sekä hallintokulujen vähentämistä) tulliviranomaisten välillä, välittää edelleen talouden toimijoiden kokemuksia ja luoda yhteyksiä toimijoiden välille, seurata tulliviranomaisten toimintatapoja ja laatia tilastoja kolmansista maista peräisin olevien yritysten tekemistä rikkomuksista. Yhteistyöjärjestelmässä kaikille jäsenvaltioille on ilmoitettava viipymättä tullirikkomuksia koskevasta tutkinnasta ja todeksi osoitetuista rikkomuksista, jotta voidaan helpottaa kauppaa, estää laittomien tuotteiden pääsy sisämarkkinoille ja tehostaa tarkastuksia.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3 artikla | 3 artikla |
| Ankaran vastuun alainen
  tullirikkomus | Tullirikkomus |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat teot tai laiminlyönnit muodostavat tullirikkomuksen
  virheen subjektiivisesta syystä riippumatta
  : | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat teot tai laiminlyönnit muodostavat tullirikkomuksen: |
| (a) | tulli-ilmoituksen, väliaikaisen varastoinnin ilmoituksen, saapumisen yleisilmoituksen, poistumisen yleisilmoituksen, jälleenvienti-ilmoituksen tai jälleenvientitiedonannon antava henkilö ei voi taata koodeksin 15 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädettyä ilmoituksessa, tiedoksiannossa tai hakemuksessa olevien tietojen oikeellisuutta ja täydellisyyttä; |

Komission teksti

Tarkistus

3 artikla

3 artikla

Ankaran vastuun alainen
  tullirikkomus

Tullirikkomus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat teot tai laiminlyönnit muodostavat tullirikkomuksen
  virheen subjektiivisesta syystä riippumatta
  :

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat teot tai laiminlyönnit muodostavat tullirikkomuksen:

(a)

tulli-ilmoituksen, väliaikaisen varastoinnin ilmoituksen, saapumisen yleisilmoituksen, poistumisen yleisilmoituksen, jälleenvienti-ilmoituksen tai jälleenvientitiedonannon antava henkilö ei voi taata koodeksin 15 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädettyä ilmoituksessa, tiedoksiannossa tai hakemuksessa olevien tietojen oikeellisuutta ja täydellisyyttä;

| (a) | tulli-ilmoituksen, väliaikaisen varastoinnin ilmoituksen, saapumisen yleisilmoituksen, poistumisen yleisilmoituksen, jälleenvienti-ilmoituksen tai jälleenvientitiedonannon antava henkilö ei voi taata koodeksin 15 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädettyä ilmoituksessa, tiedoksiannossa tai hakemuksessa olevien tietojen oikeellisuutta ja täydellisyyttä; |
| --- | --- |

(a)

tulli-ilmoituksen, väliaikaisen varastoinnin ilmoituksen, saapumisen yleisilmoituksen, poistumisen yleisilmoituksen, jälleenvienti-ilmoituksen tai jälleenvientitiedonannon antava henkilö ei voi taata koodeksin 15 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädettyä ilmoituksessa, tiedoksiannossa tai hakemuksessa olevien tietojen oikeellisuutta ja täydellisyyttä;

| (b) | tulli-ilmoituksen, väliaikaisen varastoinnin ilmoituksen, saapumisen yleisilmoituksen, poistumisen yleisilmoituksen, jälleenvienti-ilmoituksen tai jälleenvientitiedonannon antava henkilö ei voi taata koodeksin 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädettyä täydentävissä asiakirjoissa olevien tietojen aitoutta, oikeellisuutta ja täydellisyyttä; |
| --- | --- |

(b)

tulli-ilmoituksen, väliaikaisen varastoinnin ilmoituksen, saapumisen yleisilmoituksen, poistumisen yleisilmoituksen, jälleenvienti-ilmoituksen tai jälleenvientitiedonannon antava henkilö ei voi taata koodeksin 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädettyä täydentävissä asiakirjoissa olevien tietojen aitoutta, oikeellisuutta ja täydellisyyttä;

| (b) | tulli-ilmoituksen, väliaikaisen varastoinnin ilmoituksen, saapumisen yleisilmoituksen, poistumisen yleisilmoituksen, jälleenvienti-ilmoituksen tai jälleenvientitiedonannon antava henkilö ei voi taata koodeksin 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädettyä täydentävissä asiakirjoissa olevien tietojen aitoutta, oikeellisuutta ja täydellisyyttä; |
| --- | --- |

(b)

tulli-ilmoituksen, väliaikaisen varastoinnin ilmoituksen, saapumisen yleisilmoituksen, poistumisen yleisilmoituksen, jälleenvienti-ilmoituksen tai jälleenvientitiedonannon antava henkilö ei voi taata koodeksin 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädettyä täydentävissä asiakirjoissa olevien tietojen aitoutta, oikeellisuutta ja täydellisyyttä;

| (c) | henkilö ei anna koodeksin 127 artiklassa säädettyä saapumisen yleisilmoitusta, koodeksin 133 artiklassa säädettyä tiedonantoa meri- tai ilma-aluksen saapumisesta, koodeksin 145 artiklassa säädettyä väliaikaisen varastoinnin ilmoitusta, koodeksin 158 artiklassa säädettyä tulli-ilmoitusta, koodeksin 244 artiklan 2 kohdassa säädettyä toimia vapaa-alueilla koskevaa ilmoitusta, koodeksin 263 artiklassa säädettyä lähtöä edeltävää ilmoitusta, koodeksin 270 artiklassa säädettyä jälleenvienti-ilmoitusta, koodeksin 271 artiklassa säädettyä poistumisen yleisilmoitusta tai koodeksin 274 artiklassa säädettyä jälleenvientitiedoksiantoa; |
| --- | --- |

(c)

henkilö ei anna koodeksin 127 artiklassa säädettyä saapumisen yleisilmoitusta, koodeksin 133 artiklassa säädettyä tiedonantoa meri- tai ilma-aluksen saapumisesta, koodeksin 145 artiklassa säädettyä väliaikaisen varastoinnin ilmoitusta, koodeksin 158 artiklassa säädettyä tulli-ilmoitusta, koodeksin 244 artiklan 2 kohdassa säädettyä toimia vapaa-alueilla koskevaa ilmoitusta, koodeksin 263 artiklassa säädettyä lähtöä edeltävää ilmoitusta, koodeksin 270 artiklassa säädettyä jälleenvienti-ilmoitusta, koodeksin 271 artiklassa säädettyä poistumisen yleisilmoitusta tai koodeksin 274 artiklassa säädettyä jälleenvientitiedoksiantoa;

| (c) | henkilö ei anna koodeksin 127 artiklassa säädettyä saapumisen yleisilmoitusta, koodeksin 133 artiklassa säädettyä tiedonantoa meri- tai ilma-aluksen saapumisesta, koodeksin 145 artiklassa säädettyä väliaikaisen varastoinnin ilmoitusta, koodeksin 158 artiklassa säädettyä tulli-ilmoitusta, koodeksin 244 artiklan 2 kohdassa säädettyä toimia vapaa-alueilla koskevaa ilmoitusta, koodeksin 263 artiklassa säädettyä lähtöä edeltävää ilmoitusta, koodeksin 270 artiklassa säädettyä jälleenvienti-ilmoitusta, koodeksin 271 artiklassa säädettyä poistumisen yleisilmoitusta tai koodeksin 274 artiklassa säädettyä jälleenvientitiedoksiantoa; |
| --- | --- |

(c)

henkilö ei anna koodeksin 127 artiklassa säädettyä saapumisen yleisilmoitusta, koodeksin 133 artiklassa säädettyä tiedonantoa meri- tai ilma-aluksen saapumisesta, koodeksin 145 artiklassa säädettyä väliaikaisen varastoinnin ilmoitusta, koodeksin 158 artiklassa säädettyä tulli-ilmoitusta, koodeksin 244 artiklan 2 kohdassa säädettyä toimia vapaa-alueilla koskevaa ilmoitusta, koodeksin 263 artiklassa säädettyä lähtöä edeltävää ilmoitusta, koodeksin 270 artiklassa säädettyä jälleenvienti-ilmoitusta, koodeksin 271 artiklassa säädettyä poistumisen yleisilmoitusta tai koodeksin 274 artiklassa säädettyä jälleenvientitiedoksiantoa;

| (d) | talouden toimija ei täytä koodeksin 51 artiklassa säädettyä velvoitetta säilyttää tullimuodollisuuksien täyttämistä koskevat asiakirjat ja tiedot helppopääsyisellä tavalla tullilainsäädännössä vaadittavan ajan; |
| --- | --- |

(d)

talouden toimija ei täytä koodeksin 51 artiklassa säädettyä velvoitetta säilyttää tullimuodollisuuksien täyttämistä koskevat asiakirjat ja tiedot helppopääsyisellä tavalla tullilainsäädännössä vaadittavan ajan;

| (d) | talouden toimija ei täytä koodeksin 51 artiklassa säädettyä velvoitetta säilyttää tullimuodollisuuksien täyttämistä koskevat asiakirjat ja tiedot helppopääsyisellä tavalla tullilainsäädännössä vaadittavan ajan; |
| --- | --- |

(d)

talouden toimija ei täytä koodeksin 51 artiklassa säädettyä velvoitetta säilyttää tullimuodollisuuksien täyttämistä koskevat asiakirjat ja tiedot helppopääsyisellä tavalla tullilainsäädännössä vaadittavan ajan;

| (e) | unionin tullialueelle tuodut tavarat siirretään pois tullivalvonnasta ilman tulliviranomaisten lupaa koodeksin 134 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan vastaisesti; |
| --- | --- |

(e)

unionin tullialueelle tuodut tavarat siirretään pois tullivalvonnasta ilman tulliviranomaisten lupaa koodeksin 134 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan vastaisesti;

| (e) | unionin tullialueelle tuodut tavarat siirretään pois tullivalvonnasta ilman tulliviranomaisten lupaa koodeksin 134 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan vastaisesti; |
| --- | --- |

(e)

unionin tullialueelle tuodut tavarat siirretään pois tullivalvonnasta ilman tulliviranomaisten lupaa koodeksin 134 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan vastaisesti;

| (f) | tavarat siirretään pois tullivalvonnasta koodeksin 134 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 158 artiklan 3 kohdan tai 242 artiklan vastaisesti; |
| --- | --- |

(f)

tavarat siirretään pois tullivalvonnasta koodeksin 134 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 158 artiklan 3 kohdan tai 242 artiklan vastaisesti;

| (f) | tavarat siirretään pois tullivalvonnasta koodeksin 134 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 158 artiklan 3 kohdan tai 242 artiklan vastaisesti; |
| --- | --- |

(f)

tavarat siirretään pois tullivalvonnasta koodeksin 134 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 158 artiklan 3 kohdan tai 242 artiklan vastaisesti;

| (g) | unionin tullialueelle tavaroita tuova henkilö ei täytä koodeksin 135 artiklan 1 kohdassa säädettyä velvoitetta kuljettaa tavarat asianmukaiseen paikkaan tai ei ilmoita tulliviranomaisille, kun koodeksin 137 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyä velvoitetta ei voida täyttää; |
| --- | --- |

(g)

unionin tullialueelle tavaroita tuova henkilö ei täytä koodeksin 135 artiklan 1 kohdassa säädettyä velvoitetta kuljettaa tavarat asianmukaiseen paikkaan tai ei ilmoita tulliviranomaisille, kun koodeksin 137 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyä velvoitetta ei voida täyttää;

| (g) | unionin tullialueelle tavaroita tuova henkilö ei täytä koodeksin 135 artiklan 1 kohdassa säädettyä velvoitetta kuljettaa tavarat asianmukaiseen paikkaan tai ei ilmoita tulliviranomaisille
  viipymättä
  , kun koodeksin 137 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyä velvoitetta ei voida täyttää
  , tai ei ilmoita tavaroiden sijaintipaikkaa
  ; |
| --- | --- |

(g)

unionin tullialueelle tavaroita tuova henkilö ei täytä koodeksin 135 artiklan 1 kohdassa säädettyä velvoitetta kuljettaa tavarat asianmukaiseen paikkaan tai ei ilmoita tulliviranomaisille
  viipymättä
  , kun koodeksin 137 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyä velvoitetta ei voida täyttää
  , tai ei ilmoita tavaroiden sijaintipaikkaa
  ;

| (h) | vapaa-alueelle tavaroita tuova henkilö ei täytä koodeksin 135 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitetta tuoda tavarat suoraan kyseiselle vapaa-alueelle kulkematta unionin tullialueen muun osan kautta, kun vapaa-alue on rajakkain jäsenvaltion ja kolmannen maan välisen maarajan kanssa; |
| --- | --- |

(h)

vapaa-alueelle tavaroita tuova henkilö ei täytä koodeksin 135 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitetta tuoda tavarat suoraan kyseiselle vapaa-alueelle kulkematta unionin tullialueen muun osan kautta, kun vapaa-alue on rajakkain jäsenvaltion ja kolmannen maan välisen maarajan kanssa;

| (h) | vapaa-alueelle tavaroita tuova henkilö ei täytä koodeksin 135 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitetta tuoda tavarat suoraan kyseiselle vapaa-alueelle kulkematta unionin tullialueen muun osan kautta, kun vapaa-alue on rajakkain jäsenvaltion ja kolmannen maan välisen maarajan kanssa; |
| --- | --- |

(h)

vapaa-alueelle tavaroita tuova henkilö ei täytä koodeksin 135 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitetta tuoda tavarat suoraan kyseiselle vapaa-alueelle kulkematta unionin tullialueen muun osan kautta, kun vapaa-alue on rajakkain jäsenvaltion ja kolmannen maan välisen maarajan kanssa;

| (i) | tavarat väliaikaiseen varastointiin tai tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei anna asiakirjoja tulliviranomaisille, vaikka tätä vaaditaan unionin lainsäädännössä tai vaikka tämä on tarpeen tullitarkastusten tekemiseksi koodeksin 145 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(i)

tavarat väliaikaiseen varastointiin tai tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei anna asiakirjoja tulliviranomaisille, vaikka tätä vaaditaan unionin lainsäädännössä tai vaikka tämä on tarpeen tullitarkastusten tekemiseksi koodeksin 145 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| (i) | tavarat väliaikaiseen varastointiin tai tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei anna asiakirjoja tulliviranomaisille, vaikka tätä vaaditaan unionin lainsäädännössä tai vaikka tämä on tarpeen tullitarkastusten tekemiseksi koodeksin 145 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(i)

tavarat väliaikaiseen varastointiin tai tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei anna asiakirjoja tulliviranomaisille, vaikka tätä vaaditaan unionin lainsäädännössä tai vaikka tämä on tarpeen tullitarkastusten tekemiseksi koodeksin 145 artiklan 2 kohdan ja 163 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| (j) | väliaikaisessa varastossa olevista muista kuin unionitavaroista vastaava
  talouden toimija
  ei täytä koodeksin 149 artiklassa säädettyä velvoitetta asettaa kyseiset tavarat tullimenettelyyn tai jälleenviedä ne; |
| --- | --- |

(j)

väliaikaisessa varastossa olevista muista kuin unionitavaroista vastaava
  talouden toimija
  ei täytä koodeksin 149 artiklassa säädettyä velvoitetta asettaa kyseiset tavarat tullimenettelyyn tai jälleenviedä ne;

| (j) | väliaikaisessa varastossa olevista muista kuin unionitavaroista vastaava
  tavarat väliaikaiseen varastointiin ilmoittava henkilö tai henkilö, joka varastoi tavaroita tapauksissa, joissa ne on varastoitu muihin kuin tulliviranomaisten osoittamiin tai hyväksymiin paikkoihin,
  ei täytä koodeksin 149 artiklassa säädettyä velvoitetta asettaa kyseiset tavarat tullimenettelyyn tai jälleenviedä ne
  määräajassa
  ; |
| --- | --- |

(j)

väliaikaisessa varastossa olevista muista kuin unionitavaroista vastaava
  tavarat väliaikaiseen varastointiin ilmoittava henkilö tai henkilö, joka varastoi tavaroita tapauksissa, joissa ne on varastoitu muihin kuin tulliviranomaisten osoittamiin tai hyväksymiin paikkoihin,
  ei täytä koodeksin 149 artiklassa säädettyä velvoitetta asettaa kyseiset tavarat tullimenettelyyn tai jälleenviedä ne
  määräajassa
  ;

| (k) | tavarat tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei tulli-ilmoituksen tai täydentävän ilmoituksen antamishetkellä pidä hallussaan eikä anna tulliviranomaisten käyttöön täydentäviä asiakirjoja, jotka tarvitaan kyseisen menettelyn soveltamiseksi koodeksin 163 artiklan 1 kohdan ja 167 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(k)

tavarat tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei tulli-ilmoituksen tai täydentävän ilmoituksen antamishetkellä pidä hallussaan eikä anna tulliviranomaisten käyttöön täydentäviä asiakirjoja, jotka tarvitaan kyseisen menettelyn soveltamiseksi koodeksin 163 artiklan 1 kohdan ja 167 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti;

| (k) | tavarat tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei tulli-ilmoituksen tai täydentävän ilmoituksen antamishetkellä pidä hallussaan eikä anna tulliviranomaisten käyttöön täydentäviä asiakirjoja, jotka tarvitaan kyseisen menettelyn soveltamiseksi koodeksin 163 artiklan 1 kohdan ja 167 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(k)

tavarat tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei tulli-ilmoituksen tai täydentävän ilmoituksen antamishetkellä pidä hallussaan eikä anna tulliviranomaisten käyttöön täydentäviä asiakirjoja, jotka tarvitaan kyseisen menettelyn soveltamiseksi koodeksin 163 artiklan 1 kohdan ja 167 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti;

| (l) | tavarat tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei koodeksin 166 artiklan mukaisen yksinkertaistetun ilmoituksen tai koodeksin 182 artiklan mukaisen ilmoittajan kirjanpitoon tehtävän merkinnän tapauksessa anna koodeksin 167 artiklan 1 kohdassa säädettyä täydentävää ilmoitusta toimivaltaiseen tullitoimipaikkaan erityisen määräajan kuluessa; |
| --- | --- |

(l)

tavarat tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei koodeksin 166 artiklan mukaisen yksinkertaistetun ilmoituksen tai koodeksin 182 artiklan mukaisen ilmoittajan kirjanpitoon tehtävän merkinnän tapauksessa anna koodeksin 167 artiklan 1 kohdassa säädettyä täydentävää ilmoitusta toimivaltaiseen tullitoimipaikkaan erityisen määräajan kuluessa;

| (l) | tavarat tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei koodeksin 166 artiklan mukaisen yksinkertaistetun ilmoituksen tai koodeksin 182 artiklan mukaisen ilmoittajan kirjanpitoon tehtävän merkinnän tapauksessa anna koodeksin 167 artiklan 1 kohdassa säädettyä täydentävää ilmoitusta toimivaltaiseen tullitoimipaikkaan erityisen määräajan kuluessa; |
| --- | --- |

(l)

tavarat tullimenettelyyn ilmoittava henkilö ei koodeksin 166 artiklan mukaisen yksinkertaistetun ilmoituksen tai koodeksin 182 artiklan mukaisen ilmoittajan kirjanpitoon tehtävän merkinnän tapauksessa anna koodeksin 167 artiklan 1 kohdassa säädettyä täydentävää ilmoitusta toimivaltaiseen tullitoimipaikkaan erityisen määräajan kuluessa;

| (m) | tulliviranomaisten tavaroihin, pakkauksiin tai kuljetusvälineisiin kiinnittämät tunnisteet poistetaan tai hävitetään ilman koodeksin 192 artiklan 2 kohdan mukaista tulliviranomaisten myöntämää ennakkolupaa; |
| --- | --- |

(m)

tulliviranomaisten tavaroihin, pakkauksiin tai kuljetusvälineisiin kiinnittämät tunnisteet poistetaan tai hävitetään ilman koodeksin 192 artiklan 2 kohdan mukaista tulliviranomaisten myöntämää ennakkolupaa;

| (m) | tulliviranomaisten tavaroihin, pakkauksiin tai kuljetusvälineisiin kiinnittämät tunnisteet poistetaan tai hävitetään ilman koodeksin 192 artiklan 2 kohdan mukaista tulliviranomaisten myöntämää ennakkolupaa; |
| --- | --- |

(m)

tulliviranomaisten tavaroihin, pakkauksiin tai kuljetusvälineisiin kiinnittämät tunnisteet poistetaan tai hävitetään ilman koodeksin 192 artiklan 2 kohdan mukaista tulliviranomaisten myöntämää ennakkolupaa;

| (n) | sisäisen jalostusmenettelyn luvanhaltija ei päätä tullimenettelyä koodeksin 257 artiklassa säädetyssä määräajassa; |
| --- | --- |

(n)

sisäisen jalostusmenettelyn luvanhaltija ei päätä tullimenettelyä koodeksin 257 artiklassa säädetyssä määräajassa;

| (n) | sisäisen jalostusmenettelyn luvanhaltija ei päätä tullimenettelyä koodeksin 257 artiklassa säädetyssä määräajassa; |
| --- | --- |

(n)

sisäisen jalostusmenettelyn luvanhaltija ei päätä tullimenettelyä koodeksin 257 artiklassa säädetyssä määräajassa;

| (o) | ulkoisen jalostusmenettelyn luvanhaltija ei päätä tullimenettelyä koodeksin 262 artiklassa säädetyssä määräajassa; |
| --- | --- |

(o)

ulkoisen jalostusmenettelyn luvanhaltija ei päätä tullimenettelyä koodeksin 262 artiklassa säädetyssä määräajassa;

| (o) | ulkoisen jalostusmenettelyn luvanhaltija ei päätä tullimenettelyä koodeksin 262 artiklassa säädetyssä määräajassa; |
| --- | --- |

(o)

ulkoisen jalostusmenettelyn luvanhaltija ei päätä tullimenettelyä koodeksin 262 artiklassa säädetyssä määräajassa;

| (p) | rakennuksia pystytetään vapaa-alueella ilman koodeksin 244 artiklan 1 kohdassa säädettyä tulliviranomaisten hyväksyntää; |
| --- | --- |

(p)

rakennuksia pystytetään vapaa-alueella ilman koodeksin 244 artiklan 1 kohdassa säädettyä tulliviranomaisten hyväksyntää;

| (p) | rakennuksia pystytetään vapaa-alueella ilman koodeksin 244 artiklan 1 kohdassa säädettyä tulliviranomaisten
  ennakolta antamaa
  hyväksyntää; |
| --- | --- |

(p)

rakennuksia pystytetään vapaa-alueella ilman koodeksin 244 artiklan 1 kohdassa säädettyä tulliviranomaisten
  ennakolta antamaa
  hyväksyntää;

| (q) | velallinen ei maksa tulli- tai vientitulleja koodeksin 108 artiklassa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(q)

velallinen ei maksa tulli- tai vientitulleja koodeksin 108 artiklassa säädetyssä määräajassa.

| (q) | velallinen ei maksa tulli- tai vientitulleja koodeksin 108 artiklassa säädetyssä määräajassa; |
| --- | --- |

(q)

velallinen ei maksa tulli- tai vientitulleja koodeksin 108 artiklassa säädetyssä määräajassa;

| (q a) | taloudellinen toimija ei anna tulliviranomaisten pyynnöstä kyseisiä asiakirjoja ja tietoja asianmukaisessa muodossa ja kohtuullisessa ajassa eikä kaikkea tarvittavaa apua muodollisuuksien tai tarkastusten loppuun suorittamista varten koodeksin 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(q a)

taloudellinen toimija ei anna tulliviranomaisten pyynnöstä kyseisiä asiakirjoja ja tietoja asianmukaisessa muodossa ja kohtuullisessa ajassa eikä kaikkea tarvittavaa apua muodollisuuksien tai tarkastusten loppuun suorittamista varten koodeksin 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| (q b) | tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei noudata kyseisestä päätöksestä johtuvia velvoitteita koodeksin 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(q b)

tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei noudata kyseisestä päätöksestä johtuvia velvoitteita koodeksin 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| (q c) | tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei ilmoita tulliviranomaisille viipymättä kaikista näiden viranomaisten päätöksen tekemisen jälkeen ilmenevistä seikoista, jotka ovat omiaan vaikuttamaan päätöksen voimassaoloon tai sisältöön koodeksin 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(q c)

tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei ilmoita tulliviranomaisille viipymättä kaikista näiden viranomaisten päätöksen tekemisen jälkeen ilmenevistä seikoista, jotka ovat omiaan vaikuttamaan päätöksen voimassaoloon tai sisältöön koodeksin 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| (q d) | unionin passitusmenettelyn haltija ei esitä tavaroita muuttumattomina määrätullitoimipaikassa säädetyssä määräajassa koodeksin 233 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(q d)

unionin passitusmenettelyn haltija ei esitä tavaroita muuttumattomina määrätullitoimipaikassa säädetyssä määräajassa koodeksin 233 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti;

| (q e) | tavarat puretaan tai lastataan uudelleen niitä kuljettaneesta kuljetusvälineestä toiseen ilman tulliviranomaisten myöntämää lupaa tai paikoissa, joita kyseiset viranomaiset eivät ole osoittaneet tai hyväksyneet koodeksin 140 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

(q e)

tavarat puretaan tai lastataan uudelleen niitä kuljettaneesta kuljetusvälineestä toiseen ilman tulliviranomaisten myöntämää lupaa tai paikoissa, joita kyseiset viranomaiset eivät ole osoittaneet tai hyväksyneet koodeksin 140 artiklan mukaisesti;

| (q f) | tavarat varastoidaan väliaikaisissa varastotiloissa tai tullivarastoissa ilman tulliviranomaisten koodeksin 147 ja 148 artiklan mukaisesti myöntämää lupaa; |
| --- | --- |

(q f)

tavarat varastoidaan väliaikaisissa varastotiloissa tai tullivarastoissa ilman tulliviranomaisten koodeksin 147 ja 148 artiklan mukaisesti myöntämää lupaa;

| (q g) | luvanhaltija tai menettelynhaltija ei täytä koodeksin 242 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä tullivarastomenettelyyn asetettujen tavaroiden varastoinnista johtuvia velvollisuuksia; |
| --- | --- |

(q g)

luvanhaltija tai menettelynhaltija ei täytä koodeksin 242 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä tullivarastomenettelyyn asetettujen tavaroiden varastoinnista johtuvia velvollisuuksia;

| (q h) | tulliviranomaisille koodeksin 15 tai 163 artiklan mukaisesti annettavat tiedot tai asiakirjat ovat virheellisiä; |
| --- | --- |

(q h)

tulliviranomaisille koodeksin 15 tai 163 artiklan mukaisesti annettavat tiedot tai asiakirjat ovat virheellisiä;

| (q i) | talouden toimija käyttää epätarkkoja tai puutteellisia tietoja taikka epäaitoja, epätarkkoja tai pätemättömiä asiakirjoja saadakseen tulliviranomaisilta luvan









  (i) | tulla koodeksin 38 artiklan mukaiseksi valtuutetuksi talouden toimijaksi |
| --- | --- | --- |

(q i)

(i)

tulla koodeksin 38 artiklan mukaiseksi valtuutetuksi talouden toimijaksi

| (ii) | käyttää koodeksin 166 artiklan mukaista yksinkertaistettua ilmoitusta |
| --- | --- |

(ii)

käyttää koodeksin 166 artiklan mukaista yksinkertaistettua ilmoitusta

| (iii) | käyttää koodeksin 177, 179, 182 tai 185 artiklan mukaisia muita tulliyksinkertaistuksia tai |
| --- | --- |

(iii)

käyttää koodeksin 177, 179, 182 tai 185 artiklan mukaisia muita tulliyksinkertaistuksia tai

| (iv) | soveltaa tavaroihin erityismenettelyjä koodeksin 211 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

(iv)

soveltaa tavaroihin erityismenettelyjä koodeksin 211 artiklan mukaisesti;

| (q j) | tavarat tuodaan unionin tullialueelle tai viedään sieltä esittämättä niitä tulliviranomaisille koodeksin 139 tai 245 artiklan tai 267 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(q j)

| (q k) | tavarat jalostetaan tullivarastossa ilman koodeksin 241 artiklan mukaista tulliviranomaisten myöntämää lupaa; |
| --- | --- |

(q k)

| (q l) | hankitaan tai pidetään hallussa tämän artiklan qd ja qj alakohdassa tarkoitetussa tullirikkomuksessa mukana olleita tavaroita. |
| --- | --- |

(q l)

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4 artikla | Poistetaan. |
| Tuottamukselliset tullirikkomukset | |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat teot tai laiminlyönnit muodostavat tullirikkomuksen, kun ne tehdään tuottamuksellisesti: | |
| (a) | väliaikaisessa varastossa olevista muista kuin unionitavaroista vastaava talouden toimija ei täytä koodeksin 149 artiklassa säädettyä velvoitetta asettaa kyseiset tavarat tullimenettelyyn tai jälleenviedä ne; |

Komission teksti

Tarkistus

4 artikla

Poistetaan.

Tuottamukselliset tullirikkomukset

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat teot tai laiminlyönnit muodostavat tullirikkomuksen, kun ne tehdään tuottamuksellisesti:

(a)

väliaikaisessa varastossa olevista muista kuin unionitavaroista vastaava talouden toimija ei täytä koodeksin 149 artiklassa säädettyä velvoitetta asettaa kyseiset tavarat tullimenettelyyn tai jälleenviedä ne;

| (b) | talouden toimija ei täytä koodeksin 15 artiklan 1 kohdassa säädettyä velvoitetta antaa tulliviranomaiselle kaikki tarvittava apu tullimuodollisuuksien tai tullitarkastusten loppuun suorittamista varten; |
| --- | --- |

(b)

talouden toimija ei täytä koodeksin 15 artiklan 1 kohdassa säädettyä velvoitetta antaa tulliviranomaiselle kaikki tarvittava apu tullimuodollisuuksien tai tullitarkastusten loppuun suorittamista varten;

| (c) | tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei täytä koodeksin 23 artiklan 1 kohdan mukaisia mainitusta päätöksestä johtuvia velvoitteita; |
| --- | --- |

(c)

tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei täytä koodeksin 23 artiklan 1 kohdan mukaisia mainitusta päätöksestä johtuvia velvoitteita;

| (d) | tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei täytä koodeksin 23 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitetta ilmoittaa tulliviranomaisille viipymättä kaikista kyseisten viranomaisten tekemän päätöksen tekemisen jälkeen ilmenevistä seikoista, jotka vaikuttavat päätöksen voimassaoloon tai sisältöön; |
| --- | --- |

(d)

tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei täytä koodeksin 23 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitetta ilmoittaa tulliviranomaisille viipymättä kaikista kyseisten viranomaisten tekemän päätöksen tekemisen jälkeen ilmenevistä seikoista, jotka vaikuttavat päätöksen voimassaoloon tai sisältöön;

| (e) | talouden toimija ei täytä koodeksin 139 artiklassa säädettä velvoitetta esittää unionin tullialueelle tuodut tavarat tulliviranomaisille; |
| --- | --- |

(e)

talouden toimija ei täytä koodeksin 139 artiklassa säädettä velvoitetta esittää unionin tullialueelle tuodut tavarat tulliviranomaisille;

| (f) | unionin passitusmenettelyn luvanhaltija ei täytä koodeksin 233 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyä velvoitetta esittää tavarat muuttumattomina määrätullitoimipaikassa säädetyssä määräajassa; |
| --- | --- |

(f)

unionin passitusmenettelyn luvanhaltija ei täytä koodeksin 233 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyä velvoitetta esittää tavarat muuttumattomina määrätullitoimipaikassa säädetyssä määräajassa;

| (g) | talouden toimija ei täytä koodeksin 245 artiklassa säädettyä velvoitetta esittää vapaa-alueelle tuodut tavarat tullille; |
| --- | --- |

(g)

talouden toimija ei täytä koodeksin 245 artiklassa säädettyä velvoitetta esittää vapaa-alueelle tuodut tavarat tullille;

| (h) | talouden toimija ei täytä koodeksin 267 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitetta esittää unionin tullialueelta vietävät tavarat tullille niiden poistumisen yhteydessä; |
| --- | --- |

(h)

talouden toimija ei täytä koodeksin 267 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitetta esittää unionin tullialueelta vietävät tavarat tullille niiden poistumisen yhteydessä;

| (i) | tavarat puretaan tai lastataan uudelleen niitä kuljettaneesta kuljetusvälineestä toiseen ilman koodeksin 140 artiklassa säädettyä tulliviranomaisten myöntämää lupaa tai paikoissa, joita kyseiset viranomaiset eivät ole osoittaneet tai hyväksyneet; |
| --- | --- |

(i)

tavarat puretaan tai lastataan uudelleen niitä kuljettaneesta kuljetusvälineestä toiseen ilman koodeksin 140 artiklassa säädettyä tulliviranomaisten myöntämää lupaa tai paikoissa, joita kyseiset viranomaiset eivät ole osoittaneet tai hyväksyneet;

| (j) | tavarat varastoidaan väliaikaisissa varastotiloissa tai tullivarastoissa ilman tulliviranomaisten koodeksin 147 tai 148 artiklan mukaisesti myöntämää lupaa; |
| --- | --- |

(j)

tavarat varastoidaan väliaikaisissa varastotiloissa tai tullivarastoissa ilman tulliviranomaisten koodeksin 147 tai 148 artiklan mukaisesti myöntämää lupaa;

| (k) | luvanhaltija tai menettelynhaltija ei täytä koodeksin 242 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä tullivarastomenettelyyn asetettujen tavaroiden varastoinnista johtuvia velvoitteita. |
| --- | --- |

(k)

luvanhaltija tai menettelynhaltija ei täytä koodeksin 242 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä tullivarastomenettelyyn asetettujen tavaroiden varastoinnista johtuvia velvoitteita.

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5 artikla | Poistetaan. |
| Tarkoituksellisesti tehdyt tullirikkomukset | |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat teot tai laiminlyönnit muodostavat tullirikkomuksen, kun ne tehdään tarkoituksellisesti: | |
| (a) | tulliviranomaisille koodeksin 15 tai 163 artiklan mukaisesti annettavat tiedot tai asiakirjat ovat virheellisiä; |

Komission teksti

Tarkistus

5 artikla

Poistetaan.

Tarkoituksellisesti tehdyt tullirikkomukset

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat teot tai laiminlyönnit muodostavat tullirikkomuksen, kun ne tehdään tarkoituksellisesti:

(a)

tulliviranomaisille koodeksin 15 tai 163 artiklan mukaisesti annettavat tiedot tai asiakirjat ovat virheellisiä;

| (b) | talouden toimija käyttää virheellisiä lausuntoja tai muita sääntöjenvastaisia keinoja saadakseen tulliviranomaisilta luvan;










  (i) | tulla koodeksin 38 artiklan mukaiseksi valtuutetuksi talouden toimijaksi; |
| --- | --- | --- |

(b)

talouden toimija käyttää virheellisiä lausuntoja tai muita sääntöjenvastaisia keinoja saadakseen tulliviranomaisilta luvan;

(i)

tulla koodeksin 38 artiklan mukaiseksi valtuutetuksi talouden toimijaksi;

| (ii) | käyttää koodeksin 166 artiklan mukaista yksinkertaistettua ilmoitusta; |
| --- | --- |

(ii)

käyttää koodeksin 166 artiklan mukaista yksinkertaistettua ilmoitusta;

| (iii) | käyttää koodeksin 177, 179, 182 tai 185 artiklan mukaisia muita tulliyksinkertaistuksia; |
| --- | --- |

(iii)

käyttää koodeksin 177, 179, 182 tai 185 artiklan mukaisia muita tulliyksinkertaistuksia;

| (iv) | asettaa tavarat erityismenettelyihin koodeksin 211 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

(iv)

asettaa tavarat erityismenettelyihin koodeksin 211 artiklan mukaisesti;

| (c) | tavarat tuodaan unionin tullialueelle tai ne poistuvat sieltä ilman että niitä esitetään tulliviranomaisille koodeksin 139 tai 245 artiklan tai 267 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(c)

tavarat tuodaan unionin tullialueelle tai ne poistuvat sieltä ilman että niitä esitetään tulliviranomaisille koodeksin 139 tai 245 artiklan tai 267 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| (d) | tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei täytä koodeksin 23 artiklan 1 kohdan mukaisia mainitusta päätöksestä johtuvia velvoitteita; |
| --- | --- |

(d)

tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei täytä koodeksin 23 artiklan 1 kohdan mukaisia mainitusta päätöksestä johtuvia velvoitteita;

| (e) | tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei täytä koodeksin 23 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitetta ilmoittaa tulliviranomaisille viipymättä kaikista kyseisten viranomaisten tekemän päätöksen tekemisen jälkeen ilmenevistä seikoista, jotka vaikuttavat päätöksen voimassaoloon tai sisältöön; |
| --- | --- |

(e)

tullilainsäädännön soveltamista koskevan päätöksen haltija ei täytä koodeksin 23 artiklan 2 kohdassa säädettyä velvoitetta ilmoittaa tulliviranomaisille viipymättä kaikista kyseisten viranomaisten tekemän päätöksen tekemisen jälkeen ilmenevistä seikoista, jotka vaikuttavat päätöksen voimassaoloon tai sisältöön;

| (f) | tavarat jalostetaan tullivarastossa ilman koodeksin 241 artiklan mukaista tulliviranomaisten myöntämää lupaa; |
| --- | --- |

(f)

tavarat jalostetaan tullivarastossa ilman koodeksin 241 artiklan mukaista tulliviranomaisten myöntämää lupaa;

| (g) | jossakin 4 artiklan f alakohdassa tai tämän artiklan c alakohdassa vahvistetussa tullirikkomuksessa mukana olleiden tavaroiden hankinta tai niiden hallussapito. |
| --- | --- |

(g)

jossakin 4 artiklan f alakohdassa tai tämän artiklan c alakohdassa vahvistetussa tullirikkomuksessa mukana olleiden tavaroiden hankinta tai niiden hallussapito.

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

6 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6 artikla | 6 artikla |
| Yllytys, avunanto ja yritys | Yllytys, avunanto ja yritys |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yllytys
  5 artiklassa
  tarkoitettuun toimeen tai laiminlyöntiin ja avunanto niissä
  katsotaan tullirikkomukseksi
  . | 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yllytys
  8 b artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuun toimeen tai laiminlyöntiin ja avunanto niissä
  muodostavat tullirikkomuksen
  . |
| 2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yritys
  5
  artiklan
  b ja c
  alakohdassa tarkoitettuun toimeen tai laiminlyöntiin
  katsotaan tullirikkomukseksi
  . | 2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yritys
  3
  artiklan
  q i tai q j
  alakohdassa tarkoitettuun toimeen tai laiminlyöntiin
  muodostaa tullirikkomuksen
  . |

Komission teksti

Tarkistus

6 artikla

6 artikla

Yllytys, avunanto ja yritys

Yllytys, avunanto ja yritys

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yllytys
  5 artiklassa
  tarkoitettuun toimeen tai laiminlyöntiin ja avunanto niissä
  katsotaan tullirikkomukseksi
  .

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yllytys
  8 b artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettuun toimeen tai laiminlyöntiin ja avunanto niissä
  muodostavat tullirikkomuksen
  .

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yritys
  5
  artiklan
  b ja c
  alakohdassa tarkoitettuun toimeen tai laiminlyöntiin
  katsotaan tullirikkomukseksi
  .

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yritys
  3
  artiklan
  q i tai q j
  alakohdassa tarkoitettuun toimeen tai laiminlyöntiin
  muodostaa tullirikkomuksen
  .

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

7 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7 artikla | 7 artikla |
| Tulliviranomaisten erehdys | Tulliviranomaisten erehdys |
| Edellä 3–6 artiklassa tarkoitetut
  toimia
  ja
  laiminlyöntejä ei katsota tullirikkomuksiksi
  , kun ne tapahtuvat tulliviranomaisten erehdyksen vuoksi. | Edellä 3
  ja
  6 artiklassa tarkoitetut
  toimet
  ja
  laiminlyönnit eivät muodosta tullirikkomusta
  , kun ne tapahtuvat tulliviranomaisten erehdyksen vuoksi
  koodeksin 119 artiklan mukaisesti, ja tulliviranomaiset ovat vastuussa erehdyksen aiheuttamista vahingoista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

7 artikla

7 artikla

Tulliviranomaisten erehdys

Tulliviranomaisten erehdys

Edellä 3–6 artiklassa tarkoitetut
  toimia
  ja
  laiminlyöntejä ei katsota tullirikkomuksiksi
  , kun ne tapahtuvat tulliviranomaisten erehdyksen vuoksi.

Edellä 3
  ja
  6 artiklassa tarkoitetut
  toimet
  ja
  laiminlyönnit eivät muodosta tullirikkomusta
  , kun ne tapahtuvat tulliviranomaisten erehdyksen vuoksi
  koodeksin 119 artiklan mukaisesti, ja tulliviranomaiset ovat vastuussa erehdyksen aiheuttamista vahingoista
  .

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

8 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeushenkilöt saatetaan vastuuseen tullirikkomuksesta, jonka on oikeushenkilön puolesta tai hyväksi toteuttanut joko yksin tai oikeushenkilön elimen jäsenenä henkilö, jonka johtava asema oikeushenkilössä perustuu johonkin seuraavista: | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeushenkilöt saatetaan vastuuseen
  3 ja 6 artiklassa tarkoitetusta
  tullirikkomuksesta, jonka on oikeushenkilön puolesta tai hyväksi toteuttanut joko yksin tai oikeushenkilön elimen jäsenenä henkilö, jonka johtava asema oikeushenkilössä perustuu johonkin seuraavista: |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeushenkilöt saatetaan vastuuseen tullirikkomuksesta, jonka on oikeushenkilön puolesta tai hyväksi toteuttanut joko yksin tai oikeushenkilön elimen jäsenenä henkilö, jonka johtava asema oikeushenkilössä perustuu johonkin seuraavista:

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeushenkilöt saatetaan vastuuseen
  3 ja 6 artiklassa tarkoitetusta
  tullirikkomuksesta, jonka on oikeushenkilön puolesta tai hyväksi toteuttanut joko yksin tai oikeushenkilön elimen jäsenenä henkilö, jonka johtava asema oikeushenkilössä perustuu johonkin seuraavista:

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

8 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että oikeushenkilöt saatetaan vastuuseen, kun 1 kohdassa tarkoitetun henkilön harjoittaman ohjauksen tai valvonnan puuttuminen on mahdollistanut sen, että 1 kohdassa tarkoitetun henkilön alaisena toimiva henkilö on voinut tehdä tullirikkomuksia kyseisen oikeushenkilön hyväksi. | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |

Komission teksti

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että oikeushenkilöt saatetaan vastuuseen, kun 1 kohdassa tarkoitetun henkilön harjoittaman ohjauksen tai valvonnan puuttuminen on mahdollistanut sen, että 1 kohdassa tarkoitetun henkilön alaisena toimiva henkilö on voinut tehdä tullirikkomuksia kyseisen oikeushenkilön hyväksi.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

8 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Tässä direktiivissä ”oikeushenkilöllä” tarkoitetaan mitä tahansa yhteisöä, jolla on sovellettavan lain mukaan oikeushenkilön asema, lukuun ottamatta valtioita tai julkisia elimiä niiden käyttäessä julkista valtaa sekä julkisoikeudellisia kansainvälisiä järjestöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

3 a.
     
  Tässä direktiivissä ”oikeushenkilöllä” tarkoitetaan mitä tahansa yhteisöä, jolla on sovellettavan lain mukaan oikeushenkilön asema, lukuun ottamatta valtioita tai julkisia elimiä niiden käyttäessä julkista valtaa sekä julkisoikeudellisia kansainvälisiä järjestöjä.

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

8 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 a artikla |
| | Huomioon otettavat tekijät arvioitaessa, onko rikkomus vähäinen |
| | 1.
     
  Kun jäsenvaltiot määrittävät, onko 3 artiklassa tarkoitettu rikkomus vähäinen, niiden on menettelyn alusta lähtien eli tullirikkomuksen mahdollista toteutumista määrittäessään varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki asiaankuuluvat asianhaarat, muun muassa seuraavat: |
| | (a) | tullirikkomus tehtiin tuottamuksellisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

8 a artikla

Huomioon otettavat tekijät arvioitaessa, onko rikkomus vähäinen

1.
     
  Kun jäsenvaltiot määrittävät, onko 3 artiklassa tarkoitettu rikkomus vähäinen, niiden on menettelyn alusta lähtien eli tullirikkomuksen mahdollista toteutumista määrittäessään varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki asiaankuuluvat asianhaarat, muun muassa seuraavat:

(a)

tullirikkomus tehtiin tuottamuksellisesti;

| (b) | asianomaisiin tavaroihin ei sovelleta koodeksin 134 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä ja koodeksin 267 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja kieltoja tai rajoituksia; |
| --- | --- |

(b)

asianomaisiin tavaroihin ei sovelleta koodeksin 134 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä ja koodeksin 267 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja kieltoja tai rajoituksia;

| (c) | rikkomuksella on vähäinen vaikutus tai sillä ei ole lainkaan vaikutusta maksettavien tullien määrään; |
| --- | --- |

(c)

rikkomuksella on vähäinen vaikutus tai sillä ei ole lainkaan vaikutusta maksettavien tullien määrään;

| (d) | rikkomuksista vastaava henkilö toimii tehokkaassa yhteistyössä toimivaltaisen viranomaisen kanssa menettelyissä; |
| --- | --- |

(d)

rikkomuksista vastaava henkilö toimii tehokkaassa yhteistyössä toimivaltaisen viranomaisen kanssa menettelyissä;

| (e) | rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö ilmoittaa vapaaehtoisesti rikkomuksesta edellyttäen, että rikkomuksesta ei ole vielä tehty tutkintaa, josta rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö on tietoinen; |
| --- | --- |

(e)

rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö ilmoittaa vapaaehtoisesti rikkomuksesta edellyttäen, että rikkomuksesta ei ole vielä tehty tutkintaa, josta rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö on tietoinen;

| (f) | rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö pystyy osoittamaan, että hän pyrkii merkittävällä tavalla noudattamaan unionin tullilainsäädäntöä osoittamalla esimerkiksi vaatimusten noudattamista koskevan järjestelmän avulla, että hänen toimintaansa valvotaan korkeatasoisesti; |
| --- | --- |

(f)

rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö pystyy osoittamaan, että hän pyrkii merkittävällä tavalla noudattamaan unionin tullilainsäädäntöä osoittamalla esimerkiksi vaatimusten noudattamista koskevan järjestelmän avulla, että hänen toimintaansa valvotaan korkeatasoisesti;

| (g) | rikkomuksesta vastuussa oleva taho on pieni tai keskisuuri yritys, jolla ei ole aikaisempaa kokemusta tulliin liittyvistä asioista. |
| --- | --- |

(g)

rikkomuksesta vastuussa oleva taho on pieni tai keskisuuri yritys, jolla ei ole aikaisempaa kokemusta tulliin liittyvistä asioista.

2.
     
  Toimivaltaiset viranomaiset pitävät rikkomusta vähäisenä ainoastaan, jos rikkomukseen ei liity 8 b artiklassa tarkoitettua raskauttavaa tekijää.

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

8 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 b artikla |
| | Huomioon otettavat tekijät arvioitaessa sitä, onko rikkomus vakava |
| | 1.
     
  Kun jäsenvaltiot määrittävät, onko 3 tai 6 artiklassa tarkoitettu rikkomus vakava, niiden on menettelyn alusta lähtien eli tullirikkomuksen mahdollista toteutumista määrittäessään varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki tarvittavat asianhaarat, jotka ovat seuraavat: |
| | (a) | rikkomus tehtiin tarkoituksellisesti; |

Komission teksti

Tarkistus

8 b artikla

Huomioon otettavat tekijät arvioitaessa sitä, onko rikkomus vakava

1.
     
  Kun jäsenvaltiot määrittävät, onko 3 tai 6 artiklassa tarkoitettu rikkomus vakava, niiden on menettelyn alusta lähtien eli tullirikkomuksen mahdollista toteutumista määrittäessään varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki tarvittavat asianhaarat, jotka ovat seuraavat:

(a)

rikkomus tehtiin tarkoituksellisesti;

| (b) | rikkomuksen kestoaika oli pitkä, mikä osoittaa aikomusta sen ylläpitämiseen; |
| --- | --- |

(b)

rikkomuksen kestoaika oli pitkä, mikä osoittaa aikomusta sen ylläpitämiseen;

| (c) | samanlainen rikkomus tai siihen liittyvä rikkomus jatkuu tai toistuu eli se tehdään useammin kuin kerran; |
| --- | --- |

(c)

samanlainen rikkomus tai siihen liittyvä rikkomus jatkuu tai toistuu eli se tehdään useammin kuin kerran;

| (d) | rikkomuksella on huomattava vaikutus vilpin kohteena olevien tuonti- tai vientitullien määrään; |
| --- | --- |

(d)

rikkomuksella on huomattava vaikutus vilpin kohteena olevien tuonti- tai vientitullien määrään;

| (e) | asianomaisiin tavaroihin sovelletaan koodeksin 134 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä ja koodeksin 267 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja kieltoja tai rajoituksia; |
| --- | --- |

(e)

asianomaisiin tavaroihin sovelletaan koodeksin 134 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä ja koodeksin 267 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja kieltoja tai rajoituksia;

| (f) | rikkomuksista vastaava henkilö kieltäytyy yhteistyöstä tai täysimääräisestä yhteistyöstä toimivaltaisen viranomaisen kanssa; |
| --- | --- |

(f)

rikkomuksista vastaava henkilö kieltäytyy yhteistyöstä tai täysimääräisestä yhteistyöstä toimivaltaisen viranomaisen kanssa;

| (g) | rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö on tehnyt aiempia rikkomuksia. |
| --- | --- |

(g)

rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö on tehnyt aiempia rikkomuksia.

2.
     
  Edellä 3 artiklan f, g, p, q i ja q j alakohdassa tarkoitetut rikkomukset ovat luonteeltaan vakavia rikkomuksia.

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 9 artikla | 9 artikla |
| Seuraamukset
  3 artiklassa tarkoitetuista
  tullirikkomuksista | Muut kuin rikosoikeudelliset
  seuraamukset
  vähäisistä
  tullirikkomuksista |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3 
  artiklasta
  tarkoitetuista tullirikkomuksista määrätään tosiasiallisia, oikeasuhteisia
  ja
  varoittavia seuraamuksia seuraavissa rajoissa: | 1.
     Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3 
  artiklassa
  tarkoitetuista
  8 a artiklan mukaan vähäisinä pidettävistä
  tullirikkomuksista määrätään
  vilpin kohteena olevien tullien palauttamisen lisäksi
  tosiasiallisia, oikeasuhteisia, varoittavia
  ja muita kuin rikosoikeudellisia
  seuraamuksia seuraavissa rajoissa: |
| (a) | kun tullirikkomus
  koskee tiettyjä tavaroita
  , perittävän sakon suuruus on 
  1–5
   prosenttia
  tavaroiden arvosta
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

9 artikla

9 artikla

Seuraamukset
  3 artiklassa tarkoitetuista
  tullirikkomuksista

Muut kuin rikosoikeudelliset
  seuraamukset
  vähäisistä
  tullirikkomuksista

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3 
  artiklasta
  tarkoitetuista tullirikkomuksista määrätään tosiasiallisia, oikeasuhteisia
  ja
  varoittavia seuraamuksia seuraavissa rajoissa:

1.
     Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3 
  artiklassa
  tarkoitetuista
  8 a artiklan mukaan vähäisinä pidettävistä
  tullirikkomuksista määrätään
  vilpin kohteena olevien tullien palauttamisen lisäksi
  tosiasiallisia, oikeasuhteisia, varoittavia
  ja muita kuin rikosoikeudellisia
  seuraamuksia seuraavissa rajoissa:

(a)

kun tullirikkomus
  koskee tiettyjä tavaroita
  , perittävän sakon suuruus on 
  1–5
   prosenttia
  tavaroiden arvosta
  ;

| (a) | kun tullirikkomus
  liittyy vilpin kohteena oleviin tulleihin
  , perittävän sakon suuruus on
  enintään 70
  prosenttia
  vilpin kohteena olevista tulleista
  ; |
| --- | --- |

(a)

kun tullirikkomus
  liittyy vilpin kohteena oleviin tulleihin
  , perittävän sakon suuruus on
  enintään 70
  prosenttia
  vilpin kohteena olevista tulleista
  ;

| (b) | kun tullirikkomus ei
  koske tiettyjä tavaroita
  , perittävä sakko on
  vähintään 150 euroa ja
  enintään 7 500 euroa. |
| --- | --- |

(b)

kun tullirikkomus ei
  koske tiettyjä tavaroita
  , perittävä sakko on
  vähintään 150 euroa ja
  enintään 7 500 euroa.

| (b) | kun tullirikkomus ei
  liity vilpin kohteena oleviin tulleihin
  , perittävä sakko on enintään 7 500 euroa. |
| --- | --- |

(b)

kun tullirikkomus ei
  liity vilpin kohteena oleviin tulleihin
  , perittävä sakko on enintään 7 500 euroa.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että määritettäessä seuraamusten tasoa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa rajoissa otetaan huomioon kaikki 8 a artiklassa luetellut asiaankuuluvat asianhaarat.

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

10 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10 artikla | Poistetaan. |
| Seuraamukset 4 artiklassa tarkoitetuista tullirikkomuksista | |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 4 artiklasta tarkoitetuista tullirikkomuksista määrätään tosiasiallisia, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia seuraavissa rajoissa: | |
| (a) | kun tullirikkomus koskee tiettyjä tavaroita, perittävän sakon suuruus on enintään 15 prosenttia tavaroiden arvosta; |

Komission teksti

Tarkistus

10 artikla

Poistetaan.

Seuraamukset 4 artiklassa tarkoitetuista tullirikkomuksista

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 4 artiklasta tarkoitetuista tullirikkomuksista määrätään tosiasiallisia, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia seuraavissa rajoissa:

(a)

kun tullirikkomus koskee tiettyjä tavaroita, perittävän sakon suuruus on enintään 15 prosenttia tavaroiden arvosta;

| (b) | kun tullirikkomus ei koske tiettyjä tavaroita, perittävä sakko on enintään 22 500 euroa. |
| --- | --- |

(b)

kun tullirikkomus ei koske tiettyjä tavaroita, perittävä sakko on enintään 22 500 euroa.

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 11 artikla | 11 artikla |
| Seuraamukset 5 ja 6 artiklassa tarkoitetuista tullirikkomuksista | Muut kuin rikosoikeudelliset
  seuraamukset
  vakavista
  tullirikkomuksista |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  5
  ja 6 
  artiklasta
  tarkoitetuista tullirikkomuksista määrätään tosiasiallisia, oikeasuhteisia
  ja
  varoittavia seuraamuksia seuraavissa rajoissa: | 1.
     
  Jäsenvaltioiden
  on varmistettava, että
  3
  ja 6
  artiklassa
  tarkoitetuista
  8 b artiklan mukaisesti vakavina pidetyistä
  tullirikkomuksista määrätään
  vilpin kohteena olevien tullien palauttamisen lisäksi
  tosiasiallisia, oikeasuhteisia, varoittavia
  ja muita kuin rikosoikeudellisia
  seuraamuksia seuraavissa rajoissa: |
| (a) | kun tullirikkomus
  koskee tiettyjä tavaroita
  , perittävän sakon suuruus on
  enintään 30
  prosenttia
  tavaroiden arvosta
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

11 artikla

11 artikla

Seuraamukset 5 ja 6 artiklassa tarkoitetuista tullirikkomuksista

Muut kuin rikosoikeudelliset
  seuraamukset
  vakavista
  tullirikkomuksista

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  5
  ja 6 
  artiklasta
  tarkoitetuista tullirikkomuksista määrätään tosiasiallisia, oikeasuhteisia
  ja
  varoittavia seuraamuksia seuraavissa rajoissa:

1.
     
  Jäsenvaltioiden
  on varmistettava, että
  3
  ja 6
  artiklassa
  tarkoitetuista
  8 b artiklan mukaisesti vakavina pidetyistä
  tullirikkomuksista määrätään
  vilpin kohteena olevien tullien palauttamisen lisäksi
  tosiasiallisia, oikeasuhteisia, varoittavia
  ja muita kuin rikosoikeudellisia
  seuraamuksia seuraavissa rajoissa:

(a)

kun tullirikkomus
  koskee tiettyjä tavaroita
  , perittävän sakon suuruus on
  enintään 30
  prosenttia
  tavaroiden arvosta
  ;

| (a) | kun tullirikkomus
  liittyy vilpin kohteena oleviin tulleihin
  , perittävän sakon suuruus on
  70–140
  prosenttia
  vilpin kohteena olevista tulleista
  ; |
| --- | --- |

(a)

kun tullirikkomus
  liittyy vilpin kohteena oleviin tulleihin
  , perittävän sakon suuruus on
  70–140
  prosenttia
  vilpin kohteena olevista tulleista
  ;

| (a a) | kun tullirikkomus ei liity vilpin kohteena oleviin tulleihin vaan tavaroiden arvoon, perittävän sakon suuruus on 15–30 prosenttia tavaroiden arvosta; |
| --- | --- |

(a a)

kun tullirikkomus ei liity vilpin kohteena oleviin tulleihin vaan tavaroiden arvoon, perittävän sakon suuruus on 15–30 prosenttia tavaroiden arvosta;

| (b) | kun tullirikkomus ei
  koske tiettyjä tavaroita
  ,
  perittävä sakko
  on
  enintään
  45 000 euroa. |
| --- | --- |

(b)

kun tullirikkomus ei
  koske tiettyjä tavaroita
  ,
  perittävä sakko
  on
  enintään
  45 000 euroa.

| (b) | kun tullirikkomus ei
  liity vilpin kohteena oleviin tulleihin eikä tavaroiden arvoon
  ,
  perittävän sakon suuruus
  on
  7 500 –
  45 000 euroa. |
| --- | --- |

(b)

kun tullirikkomus ei
  liity vilpin kohteena oleviin tulleihin eikä tavaroiden arvoon
  ,
  perittävän sakon suuruus
  on
  7 500 –
  45 000 euroa.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että määritettäessä seuraamusten tasoa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa rajoissa otetaan huomioon kaikki 8 a artiklassa ja 8 b artiklan 1 kohdassa luetellut asiaankuuluvat asianhaarat.

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

11 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 a artikla |
| | Täydentävät muut kuin rikosoikeudelliset seuraamukset vakavista rikkomuksista |
| | 1.
     
  Täydennyksenä 11 artiklassa luetelluille seuraamuksille ja koodeksin mukaisesti jäsenvaltiot voivat määrätä seuraavat muuhun kuin sakkoon perustuvat seuraamukset vakavasta rikkomuksesta: |
| | (a) | tavaroiden tuomitseminen väliaikaisesti tai pysyvästi menetetyiksi; |

Komission teksti

Tarkistus

11 a artikla

Täydentävät muut kuin rikosoikeudelliset seuraamukset vakavista rikkomuksista

1.
     
  Täydennyksenä 11 artiklassa luetelluille seuraamuksille ja koodeksin mukaisesti jäsenvaltiot voivat määrätä seuraavat muuhun kuin sakkoon perustuvat seuraamukset vakavasta rikkomuksesta:

(a)

tavaroiden tuomitseminen väliaikaisesti tai pysyvästi menetetyiksi;

| (b) | myönnetyn luvan keskeyttäminen. |
| --- | --- |

(b)

myönnetyn luvan keskeyttäminen.

2.
     
  Koodeksin mukaisesti jäsenvaltioiden on säädettävä, että valtuutetun talouden toimijan aseman myöntämistä koskevat päätökset kumotaan, jos tullilainsäädännön rikkomus on vakava tai toistuva.

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

11 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 b artikla |
| | Uudelleentarkastelu |
| | 1.
     
  Komissio tarkastelee uudelleen 9 ja 11 artiklan mukaan sovellettavien sakkojen määriä yhdessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa uudelleen viisi vuotta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivästä]. Uudelleentarkastelumenettelyllä pyritään varmistamaan, että tulliliiton puitteissa määrättävien sakkojen määrät ovat entistä johdonmukaisempia tulliliiton toiminnan yhdenmukaistamiseksi. |
| | 2.
     
  Komissio julkaisee joka vuosi yksityiskohtaiset tiedot jäsenvaltioiden 3 ja 6 artiklassa tarkoitetuista tullirikkomuksista määräämistä seuraamuksista. |
| | 3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tullilainsäädäntöä noudatetaan asetuksen (EU) N:o 952/2013 5 artiklan 2 kohdassa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 978/2012

   (3)

  tarkoitetulla tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

11 b artikla

Uudelleentarkastelu

1.
     
  Komissio tarkastelee uudelleen 9 ja 11 artiklan mukaan sovellettavien sakkojen määriä yhdessä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa uudelleen viisi vuotta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivästä]. Uudelleentarkastelumenettelyllä pyritään varmistamaan, että tulliliiton puitteissa määrättävien sakkojen määrät ovat entistä johdonmukaisempia tulliliiton toiminnan yhdenmukaistamiseksi.

2.
     
  Komissio julkaisee joka vuosi yksityiskohtaiset tiedot jäsenvaltioiden 3 ja 6 artiklassa tarkoitetuista tullirikkomuksista määräämistä seuraamuksista.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tullilainsäädäntöä noudatetaan asetuksen (EU) N:o 952/2013 5 artiklan 2 kohdassa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 978/2012

   (3)

  tarkoitetulla tavalla.

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

11 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 c artikla |
| | Sovittelu |
| | Jäsenvaltioiden on varmistettava sovittelun mahdollisuus menettelyllä, jonka avulla toimivaltainen viranomainen voi päästä rikkomuksesta vastuussa olevan henkilön kanssa sopimukseen tullirikkomusta koskevan asian ratkaisemiseksi siten, että vaihtoehtona oikeudenkäynnin vireillepanolle tai jatkamiselle asianomainen henkilö hyväksyy välittömästi toimeenpantavan seuraamuksen. |
| | Jos oikeuskäsittely on kuitenkin aloitettu, toimivaltaiset viranomaiset voivat sovitella asiaa ainoastaan oikeusviranomaisen suostumuksella. |
| | Komissio antaa sovittelumenettelyjä koskevat ohjeet sen varmistamiseksi, että rikkomuksesta vastuussa olevalle henkilölle annetaan mahdollisuus sovitteluun yhtäläisen kohtelun periaatteen mukaisesti ja avoimesti ja että kaikista loppuun saatetuista sovitteluista julkaistaan menettelyn tulos. |

Komission teksti

Tarkistus

11 c artikla

Sovittelu

Jäsenvaltioiden on varmistettava sovittelun mahdollisuus menettelyllä, jonka avulla toimivaltainen viranomainen voi päästä rikkomuksesta vastuussa olevan henkilön kanssa sopimukseen tullirikkomusta koskevan asian ratkaisemiseksi siten, että vaihtoehtona oikeudenkäynnin vireillepanolle tai jatkamiselle asianomainen henkilö hyväksyy välittömästi toimeenpantavan seuraamuksen.

Jos oikeuskäsittely on kuitenkin aloitettu, toimivaltaiset viranomaiset voivat sovitella asiaa ainoastaan oikeusviranomaisen suostumuksella.

Komissio antaa sovittelumenettelyjä koskevat ohjeet sen varmistamiseksi, että rikkomuksesta vastuussa olevalle henkilölle annetaan mahdollisuus sovitteluun yhtäläisen kohtelun periaatteen mukaisesti ja avoimesti ja että kaikista loppuun saatetuista sovitteluista julkaistaan menettelyn tulos.

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 12 artikla | Poistetaan. |
| Seuraamusten tosiasiallinen soveltaminen ja toimivaltaisten viranomaisten valtuudet määrätä seuraamuksia | |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3–6 artiklassa tarkoitetuista tullirikkomuksista määrättävien seuraamusten tyyppiä ja tasoa määritettäessä tulliviranomaiset ottavat huomioon asiaankuuluvat asianhaarat, mukaan lukien tarvittaessa seuraavat: | |
| (a) | rikkomuksen vakavuus ja kesto; |

Komission teksti

Tarkistus

12 artikla

Poistetaan.

Seuraamusten tosiasiallinen soveltaminen ja toimivaltaisten viranomaisten valtuudet määrätä seuraamuksia

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3–6 artiklassa tarkoitetuista tullirikkomuksista määrättävien seuraamusten tyyppiä ja tasoa määritettäessä tulliviranomaiset ottavat huomioon asiaankuuluvat asianhaarat, mukaan lukien tarvittaessa seuraavat:

(a)

rikkomuksen vakavuus ja kesto;

| (b) | se, että rikkomuksesta vastaava henkilö on valtuutettu talouden toimija; |
| --- | --- |

(b)

se, että rikkomuksesta vastaava henkilö on valtuutettu talouden toimija;

| (c) | vilpin kohteena olevan tuonti- tai vientitullin määrä; |
| --- | --- |

(c)

vilpin kohteena olevan tuonti- tai vientitullin määrä;

| (d) | se, että asianomaisiin tavaroihin sovelletaan koodeksin 134 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä ja koodeksin 267 artiklan 3 kohdan alakohdassa tarkoitettuja kieltoja tai rajoituksia tai että ne aiheuttavat vaaran yleiselle turvallisuudelle: |
| --- | --- |

(d)

se, että asianomaisiin tavaroihin sovelletaan koodeksin 134 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä ja koodeksin 267 artiklan 3 kohdan alakohdassa tarkoitettuja kieltoja tai rajoituksia tai että ne aiheuttavat vaaran yleiselle turvallisuudelle:

| (e) | rikkomuksesta vastaavan henkilön halukkuus tehdä yhteistyötä toimivaltaisen viranomaisen kanssa; |
| --- | --- |

(e)

rikkomuksesta vastaavan henkilön halukkuus tehdä yhteistyötä toimivaltaisen viranomaisen kanssa;

| (f) | rikkomuksesta vastaavan henkilön aiemmat rikkomukset. |
| --- | --- |

(f)

rikkomuksesta vastaavan henkilön aiemmat rikkomukset.

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

12 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a artikla |
| | Vaatimusten noudattaminen |
| | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että unionin tullilainsäädännön noudattamista ja noudattamisen jatkamista koskevat ohjeet ja julkaisut ovat kaikkien asianosaisten saatavilla helppokäyttöisessä, ymmärrettävässä ja päivitetyssä muodossa. |

Komission teksti

Tarkistus

12 a artikla

Vaatimusten noudattaminen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että unionin tullilainsäädännön noudattamista ja noudattamisen jatkamista koskevat ohjeet ja julkaisut ovat kaikkien asianosaisten saatavilla helppokäyttöisessä, ymmärrettävässä ja päivitetyssä muodossa.

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

13 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13 artikla | 13 artikla |
| Vanhentuminen | Vanhentuminen |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3–6 artiklassa tarkoitettuja tullirikkomuksia
  koskevissa menettelyissä
  vanhentumisaika on neljä vuotta
  , joka
  alkaa kulua tullirikkomuksen tekopäivänä. | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3
  ja
  6 artiklassa tarkoitettuja tullirikkomuksia
  koskevien menettelyjen vireillepanon
  vanhentumisaika on neljä vuotta
  ja että se
  alkaa kulua tullirikkomuksen tekopäivänä. |
| 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun tullirikkomus on jatkuvaa tai toistuvaa, vanhentumisaika alkaa kulua päivänä, jona tullirikkomuksen muodostava toimi tai laiminlyönti päättyy. | 2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun tullirikkomus on jatkuvaa tai toistuvaa, vanhentumisaika alkaa kulua päivänä, jona tullirikkomuksen muodostava toimi tai laiminlyönti päättyy. |
| 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vanhentumisaika keskeytyy, kun toimivaltainen viranomainen antaa kyseiselle henkilölle tiedoksi samaan tullirikkomukseen liittyvän tutkimuksen tai oikeudenkäynnin vireillepanon.
  Vanhentumisaika alkaa kulua
  uudelleen
  keskeyttävän toimen päivästä
  . | 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vanhentumisaika keskeytyy, kun toimivaltainen viranomainen antaa kyseiselle henkilölle tiedoksi samaan tullirikkomukseen liittyvän tutkimuksen tai oikeudenkäynnin vireillepanon
  tai kun rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö aloittaa toimet
  .
  Vanhentumisajan kuluminen jatkuu
  uudelleen
  päivänä, jona keskeyttävä toimi päättyy
  . |
| 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3–6 artiklassa tarkoitettua tullirikkomusta
  koskevan menettelyn vireillepano tai jatkaminen ei ole mahdollista
  , kun 1 tai 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä on kulunut kahdeksan vuotta. | 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3
  tai
  6 artiklassa tarkoitettua tullirikkomusta
  koskevat menettelyt ovat vanhentuneita riippumatta tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista vanhentumisajan keskeytyksistä
  , kun
  tämän artiklan
  1 tai 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä on kulunut kahdeksan vuotta
  , tämän kuitenkaan rajoittamatta 14 artiklan 2 kohdan soveltamista
  . |
| 5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vanhentumisaika seuraamuksen määräämisestä tehtävän päätöksen täytäntöönpanolle on kolme vuotta. Aika alkaa kulua päivänä, jona päätös saa lainvoiman. | 5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vanhentumisaika seuraamuksen määräämisestä tehtävän päätöksen täytäntöönpanolle on kolme vuotta. Aika alkaa kulua päivänä, jona päätös saa lainvoiman. |
| 6.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava tapaukset, joissa 1, 4 ja 5 kohdassa säädettyjen vanhentumisaikojen kuluminen keskeytetään. | 6.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava tapaukset, joissa 1, 4 ja 5 kohdassa säädettyjen vanhentumisaikojen kuluminen keskeytetään. |

Komission teksti

Tarkistus

13 artikla

13 artikla

Vanhentuminen

Vanhentuminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3–6 artiklassa tarkoitettuja tullirikkomuksia
  koskevissa menettelyissä
  vanhentumisaika on neljä vuotta
  , joka
  alkaa kulua tullirikkomuksen tekopäivänä.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3
  ja
  6 artiklassa tarkoitettuja tullirikkomuksia
  koskevien menettelyjen vireillepanon
  vanhentumisaika on neljä vuotta
  ja että se
  alkaa kulua tullirikkomuksen tekopäivänä.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun tullirikkomus on jatkuvaa tai toistuvaa, vanhentumisaika alkaa kulua päivänä, jona tullirikkomuksen muodostava toimi tai laiminlyönti päättyy.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun tullirikkomus on jatkuvaa tai toistuvaa, vanhentumisaika alkaa kulua päivänä, jona tullirikkomuksen muodostava toimi tai laiminlyönti päättyy.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vanhentumisaika keskeytyy, kun toimivaltainen viranomainen antaa kyseiselle henkilölle tiedoksi samaan tullirikkomukseen liittyvän tutkimuksen tai oikeudenkäynnin vireillepanon.
  Vanhentumisaika alkaa kulua
  uudelleen
  keskeyttävän toimen päivästä
  .

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vanhentumisaika keskeytyy, kun toimivaltainen viranomainen antaa kyseiselle henkilölle tiedoksi samaan tullirikkomukseen liittyvän tutkimuksen tai oikeudenkäynnin vireillepanon
  tai kun rikkomuksesta vastuussa oleva henkilö aloittaa toimet
  .
  Vanhentumisajan kuluminen jatkuu
  uudelleen
  päivänä, jona keskeyttävä toimi päättyy
  .

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3–6 artiklassa tarkoitettua tullirikkomusta
  koskevan menettelyn vireillepano tai jatkaminen ei ole mahdollista
  , kun 1 tai 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä on kulunut kahdeksan vuotta.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3
  tai
  6 artiklassa tarkoitettua tullirikkomusta
  koskevat menettelyt ovat vanhentuneita riippumatta tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista vanhentumisajan keskeytyksistä
  , kun
  tämän artiklan
  1 tai 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä on kulunut kahdeksan vuotta
  , tämän kuitenkaan rajoittamatta 14 artiklan 2 kohdan soveltamista
  .

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vanhentumisaika seuraamuksen määräämisestä tehtävän päätöksen täytäntöönpanolle on kolme vuotta. Aika alkaa kulua päivänä, jona päätös saa lainvoiman.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vanhentumisaika seuraamuksen määräämisestä tehtävän päätöksen täytäntöönpanolle on kolme vuotta. Aika alkaa kulua päivänä, jona päätös saa lainvoiman.

6.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava tapaukset, joissa 1, 4 ja 5 kohdassa säädettyjen vanhentumisaikojen kuluminen keskeytetään.

6.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava tapaukset, joissa 1, 4 ja 5 kohdassa säädettyjen vanhentumisaikojen kuluminen keskeytetään.

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä ja vaihdettava 3–6 artiklassa tarkoitetun tullirikkomuksen muodostavaa toimea tai laiminlyöntiä koskevaa menettelyä varten tarvittavia tietoja erityisesti
  silloin
  ,
  kun
  useampi kuin yksi jäsenvaltio on pannut vireille rikoskanteen samaa henkilöä vastaan samasta asiasta. | Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä ja vaihdettava 3
  ja 6
   artiklassa tarkoitetun tullirikkomuksen muodostavaa toimea tai laiminlyöntiä koskevaa menettelyä varten tarvittavia tietoja erityisesti
  tapauksissa
  ,
  joissa
  useampi kuin yksi jäsenvaltio on pannut vireille rikoskanteen samaa henkilöä vastaan samasta asiasta. 
  Jäsenvaltioiden yhteistyön tavoitteena on oltava tavaroita koskevien tullitarkastusten tehostaminen ja unionin menettelyjen yhdenmukaistaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä ja vaihdettava 3–6 artiklassa tarkoitetun tullirikkomuksen muodostavaa toimea tai laiminlyöntiä koskevaa menettelyä varten tarvittavia tietoja erityisesti
  silloin
  ,
  kun
  useampi kuin yksi jäsenvaltio on pannut vireille rikoskanteen samaa henkilöä vastaan samasta asiasta.

Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä ja vaihdettava 3
  ja 6
   artiklassa tarkoitetun tullirikkomuksen muodostavaa toimea tai laiminlyöntiä koskevaa menettelyä varten tarvittavia tietoja erityisesti
  tapauksissa
  ,
  joissa
  useampi kuin yksi jäsenvaltio on pannut vireille rikoskanteen samaa henkilöä vastaan samasta asiasta. 
  Jäsenvaltioiden yhteistyön tavoitteena on oltava tavaroita koskevien tullitarkastusten tehostaminen ja unionin menettelyjen yhdenmukaistaminen.

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio valvoo jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jotta voidaan laatia tullitarkastuksia ja -seuraamuksia koskevia keskeisiä tulosindikaattoreita, levittää parhaita käytäntöjä ja koordinoida tullivirkailijoiden koulutusta. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio valvoo jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, jotta voidaan laatia tullitarkastuksia ja -seuraamuksia koskevia keskeisiä tulosindikaattoreita, levittää parhaita käytäntöjä ja koordinoida tullivirkailijoiden koulutusta.

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

17 artikla

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 17 artikla | 17 artikla |
| Takavarikointi | Takavarikointi |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaiselle on mahdollisuus takavarikoida väliaikaisesti kaikki tavarat, kuljetusvälineet
  ja
  muut välineet, joita on käytetty 3–6 artiklassa tarkoitetuissa tullirikkomuksissa. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaiselle on mahdollisuus takavarikoida väliaikaisesti kaikki tavarat, kuljetusvälineet
  tai
  muut välineet, joita on käytetty 3
  ja
  6 artiklassa tarkoitetuissa tullirikkomuksissa.
  Jos jäsenvaltio seuraamuksen määrättyään määrää tavarat pysyvästi menetetyiksi, se voi tarvittaessa päättää tavaroiden tuhoamisesta, uudelleenkäytöstä tai kierrättämisestä. |

Komission teksti

Tarkistus

17 artikla

17 artikla

Takavarikointi

Takavarikointi

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaiselle on mahdollisuus takavarikoida väliaikaisesti kaikki tavarat, kuljetusvälineet
  ja
  muut välineet, joita on käytetty 3–6 artiklassa tarkoitetuissa tullirikkomuksissa.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaiselle on mahdollisuus takavarikoida väliaikaisesti kaikki tavarat, kuljetusvälineet
  tai
  muut välineet, joita on käytetty 3
  ja
  6 artiklassa tarkoitetuissa tullirikkomuksissa.
  Jos jäsenvaltio seuraamuksen määrättyään määrää tavarat pysyvästi menetetyiksi, se voi tarvittaessa päättää tavaroiden tuhoamisesta, uudelleenkäytöstä tai kierrättämisestä.

Tarkistus 41

Ehdotus direktiiviksi

18 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 unionin tullilainsäädännön täytäntöönpanoa koskevista muista osatekijöistä, kuten valvonnasta, tarkastuksista ja tutkinnoista, Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen sekä tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin täydentämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 unionin tullilainsäädännön täytäntöönpanoa koskevista muista osatekijöistä, kuten valvonnasta, tarkastuksista ja tutkinnoista, Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen sekä tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen tämän direktiivin täydentämiseksi.

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

18 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 18 a artikla |
| | Jäsenvaltioiden raportointi |
| | Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle rikkomuksia koskevat tilastotiedot, joista käy ilmi, mitä seuraamuksia rikkomuksista on määrätty, jotta komissio voi arvioida tämän direktiivin soveltamista. Nämä tiedot on toimitettava vuosittain tämän direktiivin voimaantulon jälkeen. Komissio voi käyttää näitä tietoja tämän direktiivin tarkistamisessa kansallisten seuraamusjärjestelmien lähentämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

18 a artikla

Jäsenvaltioiden raportointi

Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle rikkomuksia koskevat tilastotiedot, joista käy ilmi, mitä seuraamuksia rikkomuksista on määrätty, jotta komissio voi arvioida tämän direktiivin soveltamista. Nämä tiedot on toimitettava vuosittain tämän direktiivin voimaantulon jälkeen. Komissio voi käyttää näitä tietoja tämän direktiivin tarkistamisessa kansallisten seuraamusjärjestelmien lähentämiseksi.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 61 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A8-0239/2016).

(2)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

(3)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 978/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 kumoamisesta (EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1).

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/297 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/297

---

P8_TA(2016)0401

Lisätalousarvioesitys nro 3/2016: Toimielinten turvallisuus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3/2016 varainhoitovuodeksi 2016: toimielinten turvallisuus (12600/2016 – C8-0409/2016 – 2016/2121(BUD))

(2018/C 215/56)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2016 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon komission 30. kesäkuuta 2016 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 3/2016 (COM(2016)0310), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 30. kesäkuuta 2016 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 3/2016 (COM(2016)0310),

| — | ottaa huomioon neuvoston 11. lokakuuta 2016 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 3/2016 (12600/2016 – C8-0409/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 11. lokakuuta 2016 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 3/2016 (12600/2016 – C8-0409/2016),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajalle 7. kesäkuuta 2016 lähetetyn parlamentin puhemiehen kirjeen ja etenkin sen 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajalle 7. kesäkuuta 2016 lähetetyn parlamentin puhemiehen kirjeen ja etenkin sen 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon toimielinten välisen sopimuksen 27 kohdan soveltamista koskevan lausumansa, joka on osa yhteisiä päätelmiä, jotka annettiin 14. marraskuuta 2015 vuoden 2016 talousarviota koskevassa sovittelumenettelyssä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimielinten välisen sopimuksen 27 kohdan soveltamista koskevan lausumansa, joka on osa yhteisiä päätelmiä, jotka annettiin 14. marraskuuta 2015 vuoden 2016 talousarviota koskevassa sovittelumenettelyssä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 88 ja 91 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 88 ja 91 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0295/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0295/2016),

| A. | toteaa, että äskettäiset terrori-iskut ovat saaneet unionin toimielimet tarkastelemaan turvallisuustarpeitaan uudelleen ja toteamaan, että lisäresursseja tarvitaan vuonna 2016; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että äskettäiset terrori-iskut ovat saaneet unionin toimielimet tarkastelemaan turvallisuustarpeitaan uudelleen ja toteamaan, että lisäresursseja tarvitaan vuonna 2016;

| B. | toteaa, että siksi lisätalousarvioesityksessä nro 3/2016 ehdotetaan Eurooppa-koulujen, Euroopan parlamentin, Euroopan komission, unionin tuomioistuimen, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja Euroopan ulkosuhdehallinnon turvallisuusmäärärahoihin yhteensä 15,8 miljoonan euron lisäystä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että siksi lisätalousarvioesityksessä nro 3/2016 ehdotetaan Eurooppa-koulujen, Euroopan parlamentin, Euroopan komission, unionin tuomioistuimen, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja Euroopan ulkosuhdehallinnon turvallisuusmäärärahoihin yhteensä 15,8 miljoonan euron lisäystä;

| C. | ottaa erityisesti huomioon, että lisätalousarvioesityksellä nro 3/2016 pyritään luomaan 35 uutta pysyvää virkaa, jotta Euroopan parlamentin palvelukseen voidaan ottaa lisää turvallisuushenkilöstöä; toteaa, että nämä virat olisi säilytettävä vuoden 2017 talousarviossa eikä niihin pitäisi soveltaa tavoitetta henkilöstön vähentämisestä 5 prosentilla, koska kyse on uudesta toiminnasta; toteaa parlamentin noudattavan kokonaisuudessaan vuoden 2016 talousarviota koskeviin yhteisiin päätelmiin sisällytettyä lausumaansa, joka koskee henkilöstön vähentämistä 5 prosentilla; |
| --- | --- |

C.

ottaa erityisesti huomioon, että lisätalousarvioesityksellä nro 3/2016 pyritään luomaan 35 uutta pysyvää virkaa, jotta Euroopan parlamentin palvelukseen voidaan ottaa lisää turvallisuushenkilöstöä; toteaa, että nämä virat olisi säilytettävä vuoden 2017 talousarviossa eikä niihin pitäisi soveltaa tavoitetta henkilöstön vähentämisestä 5 prosentilla, koska kyse on uudesta toiminnasta; toteaa parlamentin noudattavan kokonaisuudessaan vuoden 2016 talousarviota koskeviin yhteisiin päätelmiin sisällytettyä lausumaansa, joka koskee henkilöstön vähentämistä 5 prosentilla;

| 1. | panee merkille komission esittämän lisätalousarvioesityksen nro 3/2016; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 3/2016; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 3/2016 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 48, 24.2.2016.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

Keskiviikko 26. lokakuuta 2016

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/299 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/299

---

P8_TA(2016)0410

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: tiettyihin OTC-johdannaissopimuksiin sovellettavat riskienpienentämistekniikoita koskevat tekniset sääntelystandardit

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä OTC-johdannaissopimuksiin, joita ei määritetä keskusvastapuolessa, sovellettavia riskienpienentämistekniikoita koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla 4. lokakuuta 2016 annettua komission delegoitua asetusta (C(2016)06329 – 2016/2930(DEA))

(2018/C 215/57)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2016)06329), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2016)06329),

| — | ottaa huomioon komission 4. lokakuuta 2016 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 4. lokakuuta 2016 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 13. lokakuuta 2016 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 13. lokakuuta 2016 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (1) (Euroopan markkinarakenneasetus), ja erityisesti sen 11 artiklan 15 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä (1) (Euroopan markkinarakenneasetus), ja erityisesti sen 11 artiklan 15 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (2) 13 artiklan, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/79/EY kumoamisesta 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1094/2010 (3) sekä Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (2) 13 artiklan, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/79/EY kumoamisesta 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1094/2010 (3) sekä Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisten (Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) 8. maaliskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 15 kohdan mukaisesti toimittamat teknisten sääntelystandardien luonnokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisten (Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) 8. maaliskuuta 2016 asetuksen (EU) N:o 648/2012 11 artiklan 15 kohdan mukaisesti toimittamat teknisten sääntelystandardien luonnokset,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 25. lokakuuta 2016, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 25. lokakuuta 2016, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | toteaa, että Euroopan markkinarakenneasetuksessa vahvistetaan OTC-johdannaissopimuksia koskevat määritykseen ja kahdenväliseen riskienhallintaan liittyvät vaatimukset, johdannaissopimuksia koskevat raportointivaatimukset sekä keskusvastapuolten ja kauppatietorekisterien toiminnan harjoittamista koskevat yhdenmukaiset vaatimukset; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan markkinarakenneasetuksessa vahvistetaan OTC-johdannaissopimuksia koskevat määritykseen ja kahdenväliseen riskienhallintaan liittyvät vaatimukset, johdannaissopimuksia koskevat raportointivaatimukset sekä keskusvastapuolten ja kauppatietorekisterien toiminnan harjoittamista koskevat yhdenmukaiset vaatimukset;

| B. | toteaa, että Euroopan markkinarakenneasetuksen 11 artiklan 15 kohdassa säädetään, että Euroopan valvontaviranomaiset laativat luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa yksilöidään riskienhallintamenettelyt, mukaan lukien vakuuksien taso ja tyyppi sekä erottelumenettelyt ja pääoman määrä, joita 11 artiklan 3 kohdan noudattaminen edellyttää, menettelyt, joita vastapuolten ja asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava 11 artiklan 6–10 kohdassa tarkoitettuja vapautuksia soveltaessaan sekä 11 artiklan 5–10 kohdassa tarkoitetut sovellettavat perusteet, mukaan lukien erityisesti se, mitä olisi pidettävä käytännöllisenä tai oikeudellisena esteenä vastapuolten väliselle nopealle omien varojen siirrolle tai velkojen takaisinmaksulle; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Euroopan markkinarakenneasetuksen 11 artiklan 15 kohdassa säädetään, että Euroopan valvontaviranomaiset laativat luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi, joissa yksilöidään riskienhallintamenettelyt, mukaan lukien vakuuksien taso ja tyyppi sekä erottelumenettelyt ja pääoman määrä, joita 11 artiklan 3 kohdan noudattaminen edellyttää, menettelyt, joita vastapuolten ja asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava 11 artiklan 6–10 kohdassa tarkoitettuja vapautuksia soveltaessaan sekä 11 artiklan 5–10 kohdassa tarkoitetut sovellettavat perusteet, mukaan lukien erityisesti se, mitä olisi pidettävä käytännöllisenä tai oikeudellisena esteenä vastapuolten väliselle nopealle omien varojen siirrolle tai velkojen takaisinmaksulle;

| C. | Euroopan markkinarakenneasetuksen 11 artiklan 15 kohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä kyseiset tekniset sääntelystandardit joko asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (asetus Euroopan pankkiviranomaisen perustamisesta), asetuksen (EU) N:o 1094/2010 (asetus Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen perustamisesta) tai asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (asetus Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamisesta) 10–14 artiklan mukaisesti riippuen siitä, mikä on kyseessä olevan vastapuolen oikeudellinen luonne; |
| --- | --- |

C.

Euroopan markkinarakenneasetuksen 11 artiklan 15 kohdassa siirretään komissiolle valta hyväksyä kyseiset tekniset sääntelystandardit joko asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (asetus Euroopan pankkiviranomaisen perustamisesta), asetuksen (EU) N:o 1094/2010 (asetus Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen perustamisesta) tai asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (asetus Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamisesta) 10–14 artiklan mukaisesti riippuen siitä, mikä on kyseessä olevan vastapuolen oikeudellinen luonne;

| D. | toteaa, että Baselin pankkivalvontakomitea (BCBS) ja kansainvälinen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisö (IOSCO) julkaisivat syyskuussa 2013 yhteisen yleiskehyksen muiden kuin keskusvastapuolen määrittämien johdannaisten vakuusvaatimuksista ja tarkistivat sitä maaliskuussa 2015; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Baselin pankkivalvontakomitea (BCBS) ja kansainvälinen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisö (IOSCO) julkaisivat syyskuussa 2013 yhteisen yleiskehyksen muiden kuin keskusvastapuolen määrittämien johdannaisten vakuusvaatimuksista ja tarkistivat sitä maaliskuussa 2015;

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan valvontaviranomaiset toimittivat teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle 8. maaliskuuta 2016; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan valvontaviranomaiset toimittivat teknisten sääntelystandardien luonnokset komissiolle 8. maaliskuuta 2016;

| F. | toteaa, että komissio ilmoitti 28. heinäkuuta 2016 Euroopan valvontaviranomaisille aikomuksestaan hyväksyä luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi tietyin muutoksin Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamista koskevien asetusten 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että komissio ilmoitti 28. heinäkuuta 2016 Euroopan valvontaviranomaisille aikomuksestaan hyväksyä luonnokset teknisiksi sääntelystandardeiksi tietyin muutoksin Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamista koskevien asetusten 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| G. | toteaa, että Euroopan valvontaviranomaiset antoivat virallisen lausunnon Euroopan pankkiviranomaista, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista koskevien asetusten 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja tarkistivat komissiolle annettavia luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi 8. syyskuuta 2016; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Euroopan valvontaviranomaiset antoivat virallisen lausunnon Euroopan pankkiviranomaista, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista koskevien asetusten 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja tarkistivat komissiolle annettavia luonnoksia teknisiksi sääntelystandardeiksi 8. syyskuuta 2016;

| H. | ottaa huomioon, että komissio hyväksyi delegoidun asetuksen 4. lokakuuta 2016; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että komissio hyväksyi delegoidun asetuksen 4. lokakuuta 2016;

| I. | ottaa huomioon, että tämä delegoitu asetus voi tulla voimaan parlamentin ja neuvoston tarkastelujakson päätteeksi ainoastaan, jos parlamentti tai neuvosto ei ole ilmaissut vastustavansa sitä tai jos parlamentti tai neuvosto ei ennen kyseisen jakson päättymistä ole ilmoittanut komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tämä delegoitu asetus voi tulla voimaan parlamentin ja neuvoston tarkastelujakson päätteeksi ainoastaan, jos parlamentti tai neuvosto ei ole ilmaissut vastustavansa sitä tai jos parlamentti tai neuvosto ei ennen kyseisen jakson päättymistä ole ilmoittanut komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä;

| J. | toteaa, että Euroopan pankkiviranomaista, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista koskevien asetusten 13 artiklan 1 kohdan mukainen tarkastelujakso kestää kolme kuukautta teknisten sääntelystandardien ilmoituspäivästä; toteaa, että tämä tarkastelujakso päättyy siis 4. tammikuuta 2017; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että Euroopan pankkiviranomaista, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaista sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista koskevien asetusten 13 artiklan 1 kohdan mukainen tarkastelujakso kestää kolme kuukautta teknisten sääntelystandardien ilmoituspäivästä; toteaa, että tämä tarkastelujakso päättyy siis 4. tammikuuta 2017;

| K. | toteaa, että muiden kuin keskusvastapuolen määrittämien johdannaisten vakuusvaatimusten täytäntöönpanoaikataulusta sovittiin kansainvälisellä tasolla Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) ja kansainvälisessä arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) puitteissa; toteaa, että vaikka unioni ei pitänytkään kiinni täytäntöönpanon ensimmäisen vaiheen sovitusta päivämäärästä (1. syyskuuta 2016), sillä on vielä mahdollisuudet saada säännöt voimaan toisen vaiheen määräaikaan (1. maaliskuuta 2017) mennessä, kun lukuisien finanssialalla toimivien vastapuolten ja finanssialan ulkopuolisten konsernien olisi aloitettava vakuuksien vaihtaminen; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että muiden kuin keskusvastapuolen määrittämien johdannaisten vakuusvaatimusten täytäntöönpanoaikataulusta sovittiin kansainvälisellä tasolla Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) ja kansainvälisessä arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) puitteissa; toteaa, että vaikka unioni ei pitänytkään kiinni täytäntöönpanon ensimmäisen vaiheen sovitusta päivämäärästä (1. syyskuuta 2016), sillä on vielä mahdollisuudet saada säännöt voimaan toisen vaiheen määräaikaan (1. maaliskuuta 2017) mennessä, kun lukuisien finanssialalla toimivien vastapuolten ja finanssialan ulkopuolisten konsernien olisi aloitettava vakuuksien vaihtaminen;

| L. | toteaa, että näin ollen olisi ilmoitettava mahdollisimman aikaisessa vaiheessa siitä, että asetusta ei vastusteta, jotta unioni voisi täyttää kansainväliset sitoumuksensa ja vastapuolilla on riittävästi aikaa valmistautua uusiin vaatimuksiin; toteaa, että näin edesautetaan oikeusvarmuuden tarjoamista mahdollisimman pikaisesti markkinatoimijoille niin unionissa kuin sen ulkopuolisissa maissakin; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että näin ollen olisi ilmoitettava mahdollisimman aikaisessa vaiheessa siitä, että asetusta ei vastusteta, jotta unioni voisi täyttää kansainväliset sitoumuksensa ja vastapuolilla on riittävästi aikaa valmistautua uusiin vaatimuksiin; toteaa, että näin edesautetaan oikeusvarmuuden tarjoamista mahdollisimman pikaisesti markkinatoimijoille niin unionissa kuin sen ulkopuolisissa maissakin;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12.

(3)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 48.

(4)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/301 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/301

---

P8_TA(2016)0411

Euroopan unionin yleinen talousarvio 2017 – kaikki pääluokat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2017 (11900/2016 – C8-0373/2016 – 2016/2047(BUD))

(2018/C 215/58)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 tehdyn neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 tehdyn neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (1),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnista/tarkistuksesta (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnista/tarkistuksesta (COM(2016)0603),

| — | ottaa huomioon vuoden 2017 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio, 9. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2017 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio, 9. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2017 14. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2017 14. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman (6),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelusta: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelusta: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa (7),

| — | ottaa huomioon komission 18. heinäkuuta 2016 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2017 (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. heinäkuuta 2016 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2017 (COM(2016)0300),

| — | ottaa huomioon neuvoston 12. syyskuuta 2016 vahvistaman ja 14. syyskuuta 2016 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2017 (11900/2016 – C8-0373/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 12. syyskuuta 2016 vahvistaman ja 14. syyskuuta 2016 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2017 (11900/2016 – C8-0373/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 88 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 88 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A8-0287/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A8-0287/2016),

| A. | katsoo, että tilanteessa, jossa resurssit ovat rajalliset, olisi entistä tärkeämpää noudattaa budjettikuria ja käyttää varoja tehokkaasti ja vaikuttavasti; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että tilanteessa, jossa resurssit ovat rajalliset, olisi entistä tärkeämpää noudattaa budjettikuria ja käyttää varoja tehokkaasti ja vaikuttavasti;

| B. | toteaa, että SEUT-sopimuksen 318 artiklassa tarkoitetun parlamentin ja komission välisen vuoropuhelun pitäisi edistää tulossuuntautuneen kulttuurin omaksumista komissiossa, avoimuuden lisääminen ja vastuuvelvollisuuden edistäminen mukaan luettuina; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että SEUT-sopimuksen 318 artiklassa tarkoitetun parlamentin ja komission välisen vuoropuhelun pitäisi edistää tulossuuntautuneen kulttuurin omaksumista komissiossa, avoimuuden lisääminen ja vastuuvelvollisuuden edistäminen mukaan luettuina;

Pääluokka III

Yleiskatsaus

| 1. | korostaa, että vuoden 2017 talousarviota on tarkasteltava laajemmassa asiayhteydessä, johon kuuluu monivuotisen rahoituskehyksen tarkistus; painottaa tarvetta varmistaa tasapaino pitkäaikaisten painopisteiden ja uusien haasteiden välillä ja tähdentää siksi, että vuoden 2017 talousarvion on oltava Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukainen, koska ne ovat talousarvion pääasiallinen suunnannäyttäjä ja painopiste; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa jälleen vakaan kantansa, että nykyisessä erityistilanteessa sellaiset aloitteet kuin se, että komissio lykkää ERI-rahastojen maksuja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (8) (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) 23 artiklan 15 mukaisesti, ovat paitsi epäoikeudenmukaisia ja suhteettomia myös poliittisesti kestämättömiä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että parlamentti ottaa vuoden 2017 talousarviota käsitellessään täysin huomioon poliittiset painopisteet, jotka se hyväksyi ylivoimaisella äänten enemmistöllä edellä mainitussa 9. maaliskuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa yleisistä suuntaviivoista ja edellä mainitussa 6. heinäkuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa ”Monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelu: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että rauha ja vakaus ovat keskeisiä arvoja, joita unionin on pidettävä yllä; katsoo, että pitkänperjantain sopimus on osoittautunut keskeisen tärkeäksi Pohjois-Irlannin rauhan ja sovinnon kannalta ja että sitä on suojeltava; korostaa erityistoimien tarvetta sellaisten alueiden tukemiseksi, joihin kohdistuu erityisiä vaikutuksia mikäli Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista sen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti käynnistämien neuvottelujen perusteella ja sen kansalaisten ilmaiseman tahdon mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa, että unionilla on nyt ratkaistavanaan monia vakavia hätätilanteita ja uusia haasteita, joita ei voitu ennakoida vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä vahvistettaessa; on ehdottomasti sitä mieltä, että unionin talousarvioon on otettava lisävaroja, joiden avulla voidaan vastata poliittisiin haasteisiin ja unioni voi vastata näihin kriiseihin ja reagoida niihin tehokkaasti, äärimmäisen kiireellisesti ja ensisijaisesti; toteaa, että tarvitaan vahvaa poliittista sitoutumista, jotta tähän tarkoitukseen voidaan varmistaa uudet määrärahat vuonna 2017 ja ohjelmakauden loppuun asti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että vuoden 2017 talousarvion avulla on vastattava muuttoliikehaasteeseen sekä talouskriisistä johtuvaan hitaaseen talouskasvuun; toteaa, että tutkimukseen ja infrastruktuurihankkeisiin sekä nuorisotyöttömyyden torjuntaan osoitettavaa rahoitusta olisi lisättävä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa hyväksyneensä välittömästi nykyisten pakolais- ja muuttoliikehaasteiden ratkaisemiseksi tarvittavan lisärahoituksen ja kannattaneensa samalla edelleen kestävän kehityksen tavoitteita; toteaa katsoneensa aina, ettei tätä haastetta pitäisi asettaa unionin muiden tärkeiden politiikkojen edelle, ja mainitsee näistä politiikoista erityisesti ihmisarvoisten ja laadukkaiden työpaikkojen luomisen sekä yritysten ja yrittäjyyden kehittämisen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua varten; toteaa, että otsakkeen 3 enimmäismäärä on aivan riittämätön, jotta siitä voitaisiin tarjota asianmukainen rahoitus nykyisten pakolais- ja muuttoliikehaasteiden sisäistä ulottuvuutta varten, ja pitää ehdottoman tarpeellisena noudattaa kattavaa ja ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa muuttoliike yhdistyy kehitykseen ja jolla turvataan siirtotyöläisten, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten kotouttaminen sekä ensisijaiset ohjelmat, kuten kulttuurialan ohjelmat; korostaa, että tarvittavan lisärahoituksen varmistamiseksi tällä alalla komissio ehdotti talousarvioesityksessään vuodeksi 2017 ennennäkemättömiä resursseja monivuotisen rahoituskehyksen erityisvälineisiin, mukaan luettuna joustovälineen käyttö sekä viimeisenä keinona huomattavan määrän käyttöönotto ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta, ja toteaa neuvoston hyväksyneen tämän; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa kantansa, että pyyntöjä nykyisiin pakolais- ja muuttoliikehaasteisiin vastaamiseksi tarvittavan lisärahoituksen saamiseksi ei saisi hyväksyä unionin nykyisten ulkoisten toimien, sen kehityspolitiikka mukaan luettuna, vahingoksi; toistaa, että Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen, erityisrahastojen ja muiden tilapäisten rahoitusvälineiden perustamista ei saa rahoittaa tekemällä leikkauksia muiden, jo olemassa olevien välineiden määrärahoihin; on huolestunut siitä, että tilapäisten rahoitusvälineiden perustaminen unionin talousarvion ulkopuolelle saattaa uhata talousarvion yhtenäisyyttä ja kiertää tavanomaisen talousarviomenettelyn, joka edellyttää Euroopan parlamentin osallistumista ja sen harjoittamaa valvontaa; pitää erittäin kyseenalaisena, onko otsakkeen 4 (Globaali Eurooppa) enimmäismäärä riittävä, jotta sen avulla voitaisiin vastata kestävällä ja tehokkaalla tavalla nykyisiin ulkoisiin haasteisiin, pakolais- ja muuttoliikehaasteet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toistaa vakaan käsityksensä, että unionin talousarviossa olisi löydettävä sellaisia tapoja rahoittaa uusia aloitteita, jotka eivät haittaa unionin nykyisiä ohjelmia ja toimintapolitiikkoja, ja kehottaa etsimään kestäviä tapoja rahoittaa uusia aloitteita; on huolestunut siitä, että puolustusalan tutkimusta koskevan valmistelutoimen määrärahoja, jotka ovat 80 miljoonaa euroa seuraavien kolmen vuoden aikana, leikataan nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana; ottaa huomioon, että unionin talousarviossa on jo nyt rahoitusvaje, ja on vakuuttunut siitä, että yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioihin, hallinnollisiin kustannuksiin, valmistelutoimiin ja pilottihankkeisiin liittyviin lisätoimiin tarvitaan lisävaroja myös jäsenvaltioilta; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi käytettävä monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointia/tarkistusta hyväksi tässä yhteydessä; korostaa tarvetta selkiyttää yhteistä puolustusta koskevan tutkimuksen pitkän aikavälin rahoitusta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palauttaa mieliin, että unioni ratifioi COP21-sopimuksen ja että sen on osoitettava osa rahoitusvaroistaan kansainvälisten sitoumustensa noudattamiseen; toteaa, että varainhoitovuoden 2017 ennakkoarvion mukaan talousarviosta on määrä osoittaa 19,2 prosenttia menoista tähän tarkoitukseen; kannustaa painokkaasti komissiota jatkamaan tällä tiellä 20 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi noudattaen komission sitoumusta valtavirtaistaa ilmastotoimet nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota esittämään vuoden 2017 talousarviossa aloitteen, jonka tavoitteena on tarjota joukkoliikenteen arvoseteleitä kilpailun perusteella valituille eurooppalaisille nuorille, ja osoittamaan siihen riittävät määrärahat; tällaisen aloitteen keskeisenä tavoitteena olisi arvioida sellaisen yleisemmän järjestelyn toteutettavuutta ja mahdollisia vaikutuksia, jolla edistettäisiin erityisesti nuorten liikkuvuutta, EU:n nuorten tavoittamista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palauttaa kaikki talousarvioesityksen määrät, joihin neuvosto esitti leikkauksia; ei ymmärrä ehdotettujen leikkausten perusteluja ja asettaa kyseenalaiseksi neuvoston aikomuksen luoda uudelleen keinotekoiset liikkumavarat joihinkin otsakkeisiin, kuten alaotsakkeeseen 1 a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) ja otsakkeeseen 4 (Globaali Eurooppa), ottaen erityisesti huomioon, että liikkumavarat olisivat joka tapauksessa liian pienet odottamattomiin olosuhteisiin tai kriiseihin reagoimiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille, että viimeisten viiden vuoden aikana neuvosto ei ole käsittelyssään kyennyt ennakoimaan unionin talousarvion todellista toteutusta ja että kaikki lisätalousarviot huomioon ottaen kussakin lopullisessa talousarviossa on tarvittu huomattavasti enemmän varoja; kehottaa sen vuoksi neuvostoa mukauttamaan kantaansa sovittelukomiteassa, jotta vuoden 2017 talousarvioon voidaan ottaa heti alusta lähtien riittävä rahoitus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että nämä kiireelliset tarpeet edellyttävät asianmukaista rahoitusta ja että monivuotisen rahoituskehyksen liikkumavarat ovat vuonna 2017 erittäin niukat, ja ilmoittaa siksi aikovansa rahoittaa talousarvioesityksen määrät ylittävät määrärahalisäykset käyttämällä kokonaan kaikki käytettävissä olevat liikkumavarat ja käyttämällä enemmän ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korvaa kokonaisuudessaan Verkkojen Eurooppa -välineestä ja Horisontti 2020 -ohjelmasta leikatut, Euroopan strategisten investointien rahastoon (ESIR) liittyvät määrärahat, yhteensä 1 240 miljoonaa euroa sitoumuksina vuonna 2017, uusilla määrärahoilla, jotka saadaan monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen yhteydessä; painottaa, että nuorisotyöttömyyteen on vastattava asianmukaisesti koko unionissa; lisää siksi nuorisotyöllisyysaloitteen maksusitoumusmäärärahoja 1 500 miljoonalla eurolla, jotta sitä voidaan jatkaa; katsoo, että näiden tärkeiden unionin ohjelmien riittävästä lisärahoituksesta olisi päätettävä monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | edellyttää, että neuvosto yhtyy tähän kantaan ja että sovittelussa päästään kitkattomasti yhteisymmärrykseen, jotta unioni pääsisi tilanteen tasalle ja pystyisi vastaamaan tehokkaasti edessä oleviin haasteisiin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vahvistaa vuoden 2017 maksusitoumusmäärärahojen kokonaistasoksi 160,7 miljardia euroa ja maksumäärärahojen kokonaistasoksi 136,8 miljardia euroa; |
| --- | --- |

17.

Alaotsake 1 a – Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

| 18. | panee merkille, että neuvosto puuttui jälleen kerran käsittelyssään ankaralla kädellä alaotsakkeeseen 1 a ja että 52 prosenttia kaikista neuvoston maksusitoumusmäärärahoihin tekemistä leikkauksista kohdistuu tähän otsakkeeseen; ihmetteleekin, kuinka neuvoston poliittinen painopiste – työpaikat ja kasvu – on otettu huomioon talousarvioesityksen käsittelyssä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ei hyväksy lainkaan näitä leikkauksia otsakkeessa, joka symboloi unionin lisäarvoa ja auttaa luomaan kansalaisille lisää kasvua ja työpaikkoja; on näin ollen päättänyt peruuttaa kaikki neuvoston tekemät määrärahaleikkaukset; |
| --- | --- |

19.

| 20. | noudattaa kesäkuussa 2015 antamaansa sitoumusta minimoida vuotuisen talousarviomenettelyn yhteydessä mahdollisimman pitkälti ESIR-rahaston perustamisesta Horisontti 2020 -ohjelmalle ja Verkkojen Eurooppa -välineelle aiheutuvat talousarviovaikutukset ja päättää siksi palauttaa kokonaisuudessaan Horisontti 2020 -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen budjettikohtien alkuperäiset, ESIR-rahastoa edeltävät määrärahat, joita leikattiin ESIR-takuurahaston rahoittamiseksi; korostaa, että Horisontti 2020 -ohjelma on unionin suurin tutkimus- ja innovointiohjelma, joka auttaa muuntamaan hyvät ideat tuotteiksi ja palveluiksi ja siten vauhdittamaan kasvua ja työpaikkojen luomista; vaatii asettamaan käyttöön vastaavan lisämäärän eli 1,24 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoina talousarvioesityksen määrät ylittäen; edellyttää, että tästä kiireellisestä kysymyksestä päästään kokonaisvaltaiseen sopimukseen monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen yhteydessä; toteaa, että ESIR-rahastoa olisi parannettava varmistamalla täydentävyysperiaatteen noudattaminen, parantamalla maantieteellistä ja alojen välistä tasapainoa ja lisäämällä päätöksentekoprosessin avoimuutta, jotta rahastosta tulisi täysin tehokas ja vaikuttava; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää edelleen työpaikkoja ja kasvua painopisteinä ja on varojen tähänastiset hyödyntämisvalmiudet näillä aloilla tarkkaan arvioituaan päättänyt ehdottaa tiettyjä korotuksia COSME-, Progress- ja Marie Curie -ohjelmien, Euroopan tutkimusneuvoston sekä Eures- ja Erasmus+ -ohjelmien määrärahoihin talousarvioesityksen tasoon nähden; toteaa, että lisäykset voidaan rahoittaa kyseisessä alaotsakkeessa käytettävissä olevasta liikkumavarasta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | lisää näin ollen alaotsakkeessa 1 a talousarvioesityksen maksusitoumusmäärärahoihin 45 miljoonaa euroa (pois lukien ESIR, pilottihankkeet ja valmistelutoimet); |
| --- | --- |

22.

Alaotsake 1 b — Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

| 23. | korostaa, että noin kolmannes unionin vuotuisesta talousarviosta on suunnattu taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen; tähdentää, että koheesiopolitiikka on unionin tärkein investointipolitiikka ja väline, jolla vähennetään eriarvoisuutta kaikkien unionin alueiden välillä, ja että sillä on merkittävä rooli pyrittäessä saavuttamaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ei hyväksy neuvoston ehdottamaa 3 miljoonan euron leikkausta alaotsakkeen 1 b maksusitoumusmäärärahoihin eikä varsinkaan 199 miljoonan euron leikkausta maksumäärärahoihin, tukimenoja koskevat budjettikohdat mukaan luettuina; vaatii neuvostoa selittämään, miten nämä leikkaukset sopivat yhteen sen kanssa, että neuvoston tavoitteena on asettaa käyttöön ”tarpeelliset määrärahat, jotta uudet ohjelmat voidaan panna täytäntöön joustavasti vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen neljäntenä vuotena”; muistuttaa, että komission tässä otsakkeessa ehdottama maksumäärärahojen määrä on jo valmiiksi 23,5 prosenttia pienempi kuin vuoden 2016 talousarviossa; painottaa siksi, että lisäleikkauksia maksujen määrään ei voi perustella tai hyväksyä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa laatimaan vaikutustenarvioinnin unionin politiikoista vaikutustenarviointikertomusten perusteella, jotta voidaan määrittää, missä määrin niiden avulla on kyetty muun muassa vähentämään taloudellista epätasa-arvoa, kehittämään kilpailukykyisiä ja monipuolisia alueellisia talouksia ja lisäämään kestävää kasvua ja työpaikkoja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee huolestuneena merkille merkittävät viivästykset Euroopan rakenne- ja investointirahastojen toteutussyklissä, koska ne todennäköisesti vaikuttavat erittäin haitallisesti tulosten oikea-aikaiseen saavuttamiseen paikan päällä ja uhkaavat lisäksi johtaa uuden maksurästien suman syntymiseen nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toisella puoliskolla; vaatii jäsenvaltioita, joita asia koskee, nimeämään ripeästi puuttuvat hallinto-, maksaja- ja todentamisviranomaiset ja torjumaan kaikkia muita ohjelmien täytäntöönpanon viivästysten syitä; panee merkille komission ehdotukset jatkaa yksinkertaistamista tällä alalla ja katsoo, että jäsenvaltioiden olisi kiireesti tehtävä kaikkensa, jotta ohjelmat pääsevät täyteen vauhtiin; vaatii näin ollen lisää synergioita ja täydentävyyttä jäsenvaltioiden ja unionin talousarvioiden julkisia investointeja koskevien toimintalinjojen välille ja niiden toimintalinjojen välille, joilla pyritään edistämään kasvun ja kestävien työpaikkojen luomista, joka on unionin kulmakivi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille komission ehdotuksen, jonka mukaan perustetaan rakenneuudistuksen tukiohjelma, jonka määrärahat ovat 142,8 miljoonaa euroa, ja korostaa, että tämä rahoitus olisi kohdennettava taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää valitettavana, että nuorisotyöllisyysaloitteen määrärahat käytettiin vuosina 2014–2015 etupainotteisesti eikä komissio ole ehdottanut sille vuonna 2017 lainkaan maksusitoumusmäärärahoja; toteaa jälleen kannattavansa vahvasti nuorisotyöllisyysaloitteen jatkamista; toteaa, että Euroopan sosiaalirahastosta annetussa asetuksessa (9) annetaan mahdollisuus tällaisiin jatkotoimiin, ja on siksi päättänyt ensimmäisenä vaiheena lisätä nuorisotyöllisyysaloitteen maksusitoumusmäärärahoja 1 500 miljoonalla eurolla ja maksumäärärahoja 500 miljoonalla eurolla, jotta nuorisotyöttömyyteen voidaan vastata asianmukaisesti ja ottaa huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoa koskevan komission arvioinnin tulokset; toteaa, että parlamentin vaatimusten mukaisesti nuorisotyöllisyysaloitteen riittävästä lisärahoituksesta tämän ohjelmakauden loppuun asti olisi päästävä yleiseen sopimukseen monivuotisen rahoituskehyksen tulevan tarkistuksen yhteydessä; kehottaa jäsenvaltioita tekemään kaikkensa nopeuttaakseen aloitteen täytäntöönpanoa käytännössä, jotta siitä olisi välitöntä hyötyä eurooppalaisille nuorille; |
| --- | --- |

28.

| 29. | päättää palauttaa sekä maksusitoumukset että maksut neuvoston leikkaamissa budjettikohdissa talousarvioesityksen tasolle; päättää lisätä alaotsakkeessa 1 b nuorisotyöllisyysaloitteen maksusitoumusmäärärahoja 1 500 miljoonalla eurolla ja maksumäärärahoja 500 miljoonalla eurolla talousarvioesityksen tasosta ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston sitoumuksia 4 miljoonalla eurolla ja maksuja 2 miljoonalla eurolla ja siten ylittää sitoumusten nykyisen enimmäismäärän 1,57 miljardilla eurolla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että alaotsakkeessa 1 b on tällä hetkellä eniten maksattamatta olevia sitoumuksia, 151 119 miljoonaa euroa syyskuun 2016 alussa, mikä uhkaa vaarantaa uusien ohjelmien toteutuksen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa koheesiopolitiikan tärkeyttä sukupuolitietoisen budjetoinnin tehokkaan täytäntöönpanon kannalta; kehottaa komissiota tukemaan toimenpiteitä, joilla luodaan tarvittavat välineet sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi, kuten rakennerahastoja käyttävät kannustinvälineet, joilla rohkaistaan käyttämään sukupuolitietoista budjetointia kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

31.

Otsake 2 — Kestävä kasvu: luonnonvarat

| 32. | toteaa, että neuvosto vähensi otsakkeen 2 maksusitoumusmäärärahoja 179,5 miljoonalla eurolla ja maksumäärärahoja 198 miljoonalla eurolla elinvoimaisten alueiden maatalouden säilyttämisen kannalta tärkeän Euroopan maataloustukirahaston ja erillisvirastojen hallinnollisia tukimenoja, operatiivista teknistä apua (esim. Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Life-ohjelma) sekä toimintamenoja koskevista budjettikohdista; panee merkille, että maksujen suurimmat leikkaukset kohdistuvat maaseudun kehittämiseen; katsoo, että oikaisukirjelmää olisi pidettävä perusteena aina, kun maataloustukirahaston määrärahoja halutaan tarkistaa vakuuttavasti; palauttaa vastaavat talousarvioesityksen määrärahat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että unionin talousarviossa on asetettava etusijalle aloitteet, joilla autetaan talouden todellista viherryttämistä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | odottaa, että esitetään oikaisukirjelmä erityisesti maitoalaa koskevien kiireellisten toimenpiteiden paketista, ja päättää ilmaista vankan tukensa unionin maatalousalalle; lisää siksi määrärahoja 600 miljoonalla eurolla talousarvioesityksen tasosta, jotta voidaan torjua maitoalan kriisin vaikutuksia ja Venäjän tuontikiellon vaikutuksia maitoalaan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää myönteisinä Horisontti 2020 -ohjelman määrärahoja, jotka on tarkoitettu maatalouteen liittyvään tutkimukseen ja innovointiin ja joiden tarkoituksena on varmistaa turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja muiden biopohjaisten tuotteiden riittävä saanti; korostaa tarvetta asettaa etusijalle hankkeet, joihin osallistuu alkutuottajia; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa jälleen, että YMP:n määrärahoja ei saisi käyttää kuolemaan johtavissa härkätaisteluissa käytettävien härkien jalostuksen tai kasvattamisen tukemiseen; kehottaa komissiota esittämään viipymättä tarvittavat lainsäädäntömuutokset, jotta tämä jo Euroopan unionin yleisessä talousarviossa varainhoitovuodeksi 2016 esitetty pyyntö voidaan toteuttaa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että uuden yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpano edellyttää jäsenvaltioilta ja kalastajilta kalastuksenhoitoon liittyvän ajattelutavan muutosta, ja palauttaa tässä yhteydessä mieliin aiempina varainhoitovuosina ilmenneet vaikeudet, kun määrärahoja vähennettiin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää tämä huomioon ottaen kuitenkin valitettavana, että tänäkin vuonna Life-ohjelman 493,7 miljoonan euron kokonaisrahoitus on vain 0,3 prosenttia koko talousarvioesityksestä, vaikka pitääkin Life-ohjelman maksusitoumusmäärärahoihin talousarvioesityksessä tehtyä 30,9 miljoonan euron lisäystä myönteisenä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että Life-ohjelman maksumäärärahojen puuttuminen on aiemmin aiheuttanut ongelmia, jotka ovat estäneet ja viivyttäneet ohjelman asianmukaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | päättää ehdottaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja ilmastonmuutoksen torjumista koskevien kansainvälisten sitoumustensa mukaisesti lisäystä Life+ -ohjelman määrärahoihin talousarvioesityksen tasosta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | lisää näin ollen otsakkeen 2 maksusitoumusmäärärahoihin 619,8 miljoonaa euroa ja maksumäärärahoihin 611,3 miljoonaa euroa (pois lukien pilottihankkeet ja valmistelutoimet), jolloin otsakkeen maksusitoumusten enimmäismäärään jää 19,4 miljoonaa euroa liikkumavaraa; |
| --- | --- |

41.

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

| 42. | korostaa pitävänsä nykyistä muuttoliikehaastetta edelleen asialistansa kärjessä; suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen myöntää vuodeksi 2017 alun perin suunnitellun rahoituksen lisäksi 1,8 miljardin euron lisärahoitus muuttoliikehaasteen torjuntaan unionissa; toteaa suuren poikkeamisen alkuperäisestä suunnitelmasta puoltavan otsakkeen 3 enimmäismäärien tarkistamista ylöspäin; korostaa komission ehdottavan, että nämä lisäykset rahoitetaan pitkälti käyttämällä joustovälinettä (530 miljoonaa euroa, jolloin tämän vuoden koko käytettävissä oleva rahoitus tulee käytetyksi) sekä ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa (1 160 miljoonaa euroa); ottaa huomioon muuttoliikkeeseen liittyviin menoihin osoitetun rahoituksen ennennäkemättömän tason (yhteensä 5,2 miljardia euroa otsakkeissa 3 ja 4 vuonna 2017 sekä Euroopan kehitysrahaston varojen käyttöönotto) ja käsiteltävänä olevat ehdotukset käyttää joustomahdollisuuksia eikä siksi vaadi uusia määrärahalisäyksiä muuttoliikettä koskeviin toimiin; aikoo samalla vastustaa kaikkia pyrkimyksiä vähentää unionin tämän alan toimille myönnettävää rahoitusta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa jälleen, että talousarvion joustoilla on rajansa ja joustomahdollisuuksien käyttö voi olla vain lyhytaikainen ratkaisu; on erittäin vakuuttunut siitä, että otsakkeen 3 enimmäismäärän mukauttaminen ylöspäin olisi tulevaisuuteen suuntautuva ja rohkea vastaus koko maanosaa koetteleviin pitkäaikaisiin pakolais- ja muuttoliikehaasteisiin, jotka eivät osoita laantumisen merkkejä; katsoo kaikkien viimeaikaisten talousarviopäätösten uusien määrärahojen kohdentamisesta tälle alalle tosiasiassa osoittaneen, että tätä enimmäismäärää on tarkistettava; |
| --- | --- |

43.

| 44. | suhtautuu nykyisten turvallisuus- ja muuttoliikehaasteiden yhteydessä myönteisesti turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) rahoituksen (1,6 miljardia euroa) ja sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) rahoituksen (0,7 miljardia euroa) lisäämiseen; toteaa, että AMIF-rahaston lisäys tekee yhä tarpeellisemmaksi varmistaa vuotuisen rahoituksen oikeudenmukainen ja avoin jakautuminen rahaston eri ohjelmien ja tavoitteiden välillä ja esittää selkeästi, kuinka rahoitusresurssit käytetään; |
| --- | --- |

44.

| 45. | panee merkille, että 15. maaliskuuta 2016 hyväksyttiin uusi väline hätätilanteen tuen antamiseksi unionin sisällä ja sen alustavat määrärahat ovat 700 miljoonaa euroa kolmen vuoden ajalle (2016–2018); toteaa sen jo tuottaneen välittömiä käytännön tuloksia hätätilanteen tukitoimina vastauksena jäsenvaltioihin saapuvien pakolaisten ja maahantulijoiden suuren joukon humanitaarisiin tarpeisiin; toteaa kuitenkin jälleen, että tulevaisuudessa olisi laadittava kestävämpi oikeudellinen ja budjettikehys, jotta humanitaarista apua voidaan mobilisoida unionin sisällä; vaatii käymään säännöllistä vuoropuhelua komission kanssa tämän välineen nykyisestä ja tulevasta toiminnasta ja rahoituksesta täysin avoimesti saatavilla olevien tietojen ja vaikutustenarviointikertomusten perusteella; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ottaa huomioon uhkatason nousun monissa jäsenvaltioissa, samanaikaiset muuttoliikkeen hallintaan ja terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyvät haasteet sekä koordinoidun eurooppalaisen reaktion tarpeen ja vaatii siksi rahoitusta Europolin henkilöstön lisäämiseksi, jotta voidaan perustaa jatkuvasti valmiudessa oleva terrorismintorjuntayksikkö, joka tarjoaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tiedustelutietoa; katsoo, että tällä lisäyksellä voidaan myös parantaa ihmiskaupan torjuntaa (keskittyen erityisesti ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin) ja kyberrikollisuuden torjuntaa (uuden verkkorikostorjuntakeskuksen henkilöstö) sekä lisätä Italian ja Kreikan järjestelykeskusten henkilöresursseja; palauttaa mieliin, että Europolilla on tällä hetkellä vain kolme henkilöstön jäsentä, jotka voidaan lähettää pelkästään Italiassa toimiviin kahdeksaan pysyvään ja muihin tilapäisiin järjestelykeskuksiin; pitää määrää liian pienenä, jotta Europol voisi hoitaa tehtävänsä ihmiskaupan, terrorismin ja muun vakavan rajatylittävän rikollisuuden torjunnassa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pitää myönteisenä uuden budjettikohdan luomista rahoituksen tarjoamiseksi terrorismin uhreille; kannattaa resurssien antamista saataville uhrien moniin erilaisiin tarpeisiin vastaamiseksi, fyysinen hoito, psykososiaaliset palvelut ja taloudellinen tuki mukaan luettuina; katsoo, että liian usein terrorismin viattomien uhrien tarpeet unohdetaan tai niitä pidetään toisarvoisina, kun ehdotetaan uusia toimia terrorismin torjumiseksi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuomitsee neuvoston useiden kulttuurin, tiedotusvälineiden, kansalaisuuden, perusoikeuksien ja kansanterveyden alan ohjelmien maksusitoumusmäärärahoihin tekemät leikkaukset, joiden määrä on 24,3 miljoonaa euroa; katsoo neuvoston antavan kielteisen signaalin, kun se leikkaa kulttuuriohjelmia vapauttaakseen varoja nykyisiä pakolais- ja muuttoliikehaasteita varten; pitää valitettavana, että useat näistä leikkauksista vaikuttavat siltä, että ne on tehty mielivaltaisesti ja ottamatta huomioon erinomaisia toteutusasteita; katsoo, että pienetkin leikkaukset saattavat vaarantaa ohjelmien tulosten saavuttamisen ja unionin toimien sujuvan toteuttamisen; palauttaa näin ollen kaikki määrärahat talousarvioesityksen tasolle; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää ehdottoman tarpeellisena lisätä joidenkin Luova Eurooppa- ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelmien piiriin kuuluvien, pitkään riittämättömästi rahoitettujen toimien rahoitusta; katsoo vakaasti, että nämä ohjelmat ovat tärkeämpiä kuin koskaan, kun pyritään lisäämään kulttuurialan ja luovien toimialojen osuutta työpaikkojen ja kasvun luomisessa ja kannustamaan kansalaisia osallistumaan aktiivisesti unionin politiikan laatimiseen ja toteuttamiseen; ei ymmärrä, kuinka neuvosto voi perustella kulttuurialan ja luovien toimialojen pk-yritysten rahoituksen vähentämistä, kun kulttuurialan ja luovien toimialojen takausjärjestely, jonka rahoitusta oli jo takapainotettu, käynnistettiin vasta kesäkuussa 2016 ja on erinomainen esimerkki siitä, kuinka markkinoiden merkittävä toimintapuute voidaan ratkaista innovatiivisesti luomalla valmiuksia ja antamalla suojaa luottoriskejä vastaan rahoituksen välittäjille, jotka tarjoavat luottoja kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että unionin kulttuuri-, koulutus, nuoriso- ja kansalaisuusalojen ohjelmat tuottavat selkeää unionin lisäarvoa ja täydentävät maahanmuuttajille ja pakolaisille suunnattuja kotouttamistoimia ja tarjoavat synergiaetuja niiden kanssa; kehottaakin unionin toimielimiä vastaamaan tilanteeseen lisäämällä asianmukaisesti suoraan hallinnoitavien ohjelmien, kuten Luova Eurooppa -ohjelman, sekä rakenne- ja investointirahastoja koskevien budjettikohtien rahoitusta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa, että on varauduttava antamaan tarvittavat talousarviotakaukset kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 täytäntöönpanon valmistelutoimia varten; |
| --- | --- |

51.

| 52. | muistuttaa, että unionin pelastuspalvelumekanismi on yksi unionin yhteisvastuun kulmakivistä; painottaa, että unionilla on jäsenvaltioiden toimia tukeva, koordinoiva ja täydentävä ”mahdollistava rooli”, jonka mukaisesti se auttaa jäsenvaltioita katastrofien ennaltaehkäisyssä, niihin varautumisessa ja avustustoimissa; panee merkille tämän ohjelman maksusitoumusmäärärahojen hienoisen kasvun; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää myönteisenä, että EU:n etsintä- ja pelastustoimintarahastoa varten on luotu budjettikohta, josta on tarkoitus kattaa jäsenvaltioiden toteuttama ja unionin tasolla koordinoitava etsintä- ja pelastustoiminta erityisesti Välimerellä; katsoo, että nimenomaan tätä tarkoitusta varten tarkoitetun rahaston perustaminen on parempi ratkaisu kuin Frontexin tai äskettäin perustetun Euroopan raja- ja merivartioston määrärahojen jatkuva lisääminen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | suhtautuu myönteisesti eurooppalaista kansalaisaloitetta tukevan budjettikohdan luomiseen, koska kyseessä on äskettäin luotu väline, jonka tarkoituksena on ottaa kansalaiset mukaan unionin päätöksentekoprosessiin ja syventää eurooppalaista demokratiaa; pitää talousarvioesityksessä ehdotettua maksusitoumusmäärärahojen määrää liian pienenä; päättää lisätä budjettikohdan määrärahoja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää myönteisenä, että komission edustustojen tiedotustoiminnan, kansalaisvuoropuhelun ja kumppanuustoimien rahoitusta lisätään siten, että vuonna 2017 maksusitoumusmäärärahat ovat 17,036 miljoonaa euroa ja maksumäärärahat 14,6 miljoonaa euroa, sillä tähän liittyvillä aloitteilla pyritään tavoittamaan unionin kansalaiset, voittamaan heidän luottamuksensa ja lisäämään heidän tietojaan unionin politiikoista ja toimista; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että avoimuusrekisterin yhteiselle sihteeristölle olisi annettava riittävät ja asianmukaiset hallinnolliset ja taloudelliset resurssit, jotta se voi hoitaa tehtävänsä, kun uusi avoimuusrekisteriä koskeva toimielinten sopimus on hyväksytty; |
| --- | --- |

56.

| 57. | panee merkille, että käsittelyssään (pois lukien pilottihankkeet ja valmistelutoimet) parlamentti ylitti otsakkeen 3 enimmäismäärän 71,28 miljoonalla eurolla maksusitoumuksina ja lisäsi maksumäärärahoja 1 857,7 miljoonalla eurolla; ottaa huomioon, että talousarvioesityksessäkään ei ole liikkumavaraa, ja ehdottaa siksi näiden lisäysten rahoittamista enimmäismäärän puitteissa ottamalla samalla käyttöön ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta varoja tärkeisiin muuttoliikettä koskeviin menoeriin; |
| --- | --- |

57.

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

| 58. | panee merkille, että jatkuvien pakolais- ja muuttoliikehaasteiden vuoksi unionin ulkoisten toimien rahoitustarpeet kasvavat jatkuvasti ja ylittävät reilusti otsakkeen 4 nykyiset määrät; pitää siksi erittäin kyseenalaisena, riittävätkö otsakkeen 4 enimmäismäärät tarjoamaan asianmukaisen rahoituksen pakolais- ja muuttoliikehaasteiden ulkoista ulottuvuutta varten; pitää valitettavana, että rahoittaakseen uusia aloitteita, kuten Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä, komissio päätti talousarvioesityksessään leikata määrärahoja muista ohjelmista, kuten kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä ja vakautta ja rauhaa edistävästä välineestä; korostaa, että tätä ei saisi toteuttaa muiden alojen toimien kustannuksella; on siksi päättänyt pitkälti lieventää huomattavien rahoitusresurssien siirtämistä kahdesta välineestä, joilla käsitellään muun muassa muuttovirtojen perussyitä; palauttaa mieliin, että unionin kehityspolitiikan ensisijaisena tavoitteena on oltava köyhyyden vähentäminen; on pettynyt siihen, että humanitaarisen avun ja Euroopan naapuruusvälineen Välimeren aluetta koskevan osan määrärahat jäävät vuoden 2016 hyväksytyn talousarvion tasoa alemmiksi, vaikka niillä on ilmeinen merkitys torjuttaessa lukuisia ulkoisia haasteita; pitää neuvoston tekemiä perusteettomia leikkauksia valitettavina; |
| --- | --- |

58.

| 59. | päättää sen vuoksi peruuttaa kaikki neuvoston otsakkeeseen 4 tekemät leikkaukset; päättää myös palauttaa Euroopan naapuruusvälineen Välimeren aluetta ja humanitaarista apua koskevien budjettikohtien määrärahat vuoden 2016 tasolle; päättää lisäksi lieventää komission kehitysyhteistyön rahoitusvälineen ja vakautta ja rauhaa edistävän välineen määrärahoihin tekemiä leikkauksia; pitää erittäin tärkeänä säilyttää unionin keskeinen rooli ja rahoitustuen taso Lähi-idän rauhanprosessin, palestiinalaishallinnon ja UNRWA:n tukemisessa sekä Euroopan naapuruusvälineen Välimeren aluetta koskevissa budjettikohdissa; korostaa demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen merkitystä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | päättää lisätä makrotaloudellista rahoitusapua, jota on leikattu huomattavasti vuodesta 2016; katsoo, että rahoituksen tason on oltava ehdotettua korkeampi, jotta kaikki tulevat lainahakemukset voidaan ottaa huomioon; |
| --- | --- |

60.

| 61. | antaa täyden tukensa Turkin-pakolaisavun koordinointivälineelle ja ehdottaa, että osa vuodeksi 2017 suunnitellusta unionin talousarvion rahoitusosuudesta suoritetaan etupainotteisesti vuonna 2016, koska välineen toteutusaste on ollut hyvä ja vuoden 2016 talousarviossa on vielä käytettävissä suuret liikkumavarat; kehottaa siksi lisäämään IPA II -välineen rahoitusta 400 miljoonalla eurolla vuodeksi 2016 annettavan lisätalousarvion avulla sekä ottamaan käyttöön vastaavan määrän ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta; asettaa saman määrän varaukseen vuoden 2017 talousarviossa, kunnes Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen vaihtoehtoisesta rahoituksesta on tehty kattava sopimus, joka lievittäisi muihin ulkoisiin rahoitusvälineisiin kohdistuvaa ennennäkemätöntä painetta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | panee huolestuneena merkille, että ajankohtaisuudestaan ja huomattavasta koostaan huolimatta unionin erityisrahastot sekä Turkin-pakolaisavun koordinointiväline ovat unionin talousarviossa lähes näkymättömiä; kehottaa sisällyttämään ne talousarvioon avoimemmin ja kunnioittaen paremmin unionin talousarvion yhtenäisyyttä ja budjettivallan käyttäjän oikeuksia ja päättää perustaa tätä tarkoitusta varten uudet budjettikohdat; kehottaa komissiota myös tarjoamaan näyttöä siitä, että erityisrahastojen piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden käyttö ei johda määrärahojen ohjaamiseen pois niiden alkuperäisen oikeusperustan mukaisesta tarkoituksesta; toteaa, että tavoite kerätä kansallisia maksuosuuksia unionin talousarvion lisäksi on toistaiseksi epäonnistunut, kuten hyvin tiedetään; korostaa tässä yhteydessä, että parlamentti aikoo vastaisuudessa hyväksyä unionin talousarviosta pyydettävät maksuosuudet erityisrahastoihin vasta, kun jäsenvaltiot ovat suorittaneet vastaavat maksuosuutensa; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita noudattamaan sitoumuksiaan mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

62.

| 63. | panee merkille, että yleisestä talousarviosta katettavista takauksista annetun komission kertomuksen (COM(2016)0576) mukaan ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto, joka kattaa unionin ulkopuolisille valtioille tai unionin ulkopuolisissa valtioissa toteutettaviin hankkeisiin myönnettyihin lainoihin ja lainatakauksiin liittyvät laiminlyönnit, tarvitsee tavoitesumman saavuttamiseksi lisärahoitusta ja siksi talousarvioesitykseen sisällytettiin 228,04 miljoonan euron määrärahat; on huolestunut siitä, että nämä vaatimukset luovat lisäpainetta otsakkeen 4 ennestään tiukkaa enimmäismäärää kohtaan; |
| --- | --- |

63.

| 64. | suhtautuu myönteisesti komission talousarviota koskeviin ehdotuksiin uuden muuttoliikekumppanuuden kehyksen ja ulkoisen investointiohjelman rahoittamiseksi; ilmaisee kuitenkin huolensa mahdollisten uusien ”satelliittien” luomisesta unionin talousarvion ulkopuolelle; toteaa jälleen, että unionin koko talousarvion on kuuluttava täysin parlamentaarisen valvonnan piiriin; vaatii ehdottomasti noudattamaan talousarvion yhtenäisyyden periaatetta; on vakuuttunut siitä, että uutta painopistettä ei pitäisi rahoittaa unionin nykyisten hankkeiden kustannuksella; katsoo, että olisi otettava käyttöön uusia joustomahdollisuuksia, jotta voidaan luoda kunnianhimoinen kehys Afrikkaan ja unionin naapurustoon tehtävien investointien edistämiseksi ja rahoittaa sitä riittävillä uusilla määrärahoilla; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pyytää jälleen unionin erityisedustajia koskevan budjettikohdan siirtämistä budjettineutraalilla tavalla YUTP:n talousarviosta EUH:n hallinnolliseen talousarvioon, jotta EU:n diplomaattisia toimia voitaisiin edelleen vahvistaa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | lisää näin ollen otsakkeessa 4 talousarvioesityksen maksusitoumusmäärärahoihin 499,67 miljoonaa euroa ja maksumäärärahoihin 493,2 miljoonaa euroa (pois lukien pilottihankkeet ja valmistelutoimet ja mukaan lukien unionin erityisedustajien siirtäminen EUH:n talousarvioon); |
| --- | --- |

66.

| 67. | pitää välttämättömänä lisätä Kyproksen turkkilaisen yhteisön budjettikohdan määrärahoja (+ 3 miljoonaa euroa), jotta voidaan jatkaa ja tehostaa ratkaisevasti Kyproksen kateissa olevien henkilöiden komitean ja kulttuuriperintöä käsittelevän yhteisöjenvälisen teknisen komitean toimintaa ja parantaa siten kahden yhteisön välistä luottamusta ja edistää sovintoa niiden välillä; |
| --- | --- |

67.

Otsake 5 – Hallinto; muut otsakkeet – hallinnolliset tukimenot ja tutkimuksen tukimenot

| 68. | pitää neuvoston leikkauksia perusteettomina ja haitallisina ja palauttaa talousarvioesityksen määrät kaikkiin komission hallintomenoihin, mukaan luettuina otsakkeiden 1–4 hallinnolliset tukimenot ja tutkimuksen tukimenot; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ottaa huomioon viimeaikaiset tapahtumat ja haluaa palauttaa unionin kansalaisten luottamuksen ja unionin toimielinten uskottavuuden ja päättää siksi pitää 20 prosenttia komission entisten jäsenten siirtymäkorvauksiin tarkoitetuista määrärahoista varauksessa, kunnes komissio ryhtyy noudattamaan tiukempia komission jäsenten toimintasääntöjä eturistiriitojen ja pyöröovitapausten ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | katsoo toimielinten välisen hallinnollisen yhteistyön tuottavan tehokkuushyötyjä, kun yhtä toimielintä varten kehitetyt taidot, valmiudet ja resurssit voidaan antaa toistenkin käyttöön; pyytää siksi luomaan järjestelmän, jolla rajoitetaan hallinnollinen rasite ehdottomaan minimiin, varmistetaan palveluiden asianmukainen laatu, tarjotaan asiasta vastaavalle toimielimelle tarvittavat talousarviovarat ja kannustetaan yhteistyöhön muiden toimielinten kanssa rajaamalla niiden osuus yhteistyöstä aiheutuviin rajakustannuksiin ja siten mukautetaan toimielinten tasolla tehtävät moitteetonta varainhoitoa koskevat päätökset talousarvion yleiseen moitteettomaan varainhoitoon; |
| --- | --- |

70.

Erillisvirastot

| 71. | hyväksyy yleisesti erillisvirastojen talousarviotarpeita koskevan komission ennakkoarvion; toteaa, että komissio on jo vähentänyt huomattavasti useimpien erillisvirastojen alun perin pyytämiä määriä; katsoo siksi, että neuvoston esittämät lisäleikkaukset vaarantaisivat erillisvirastojen moitteettoman toiminnan, sillä leikkausten jälkeen ne eivät enää kykenisi hoitamaan niille annettuja tehtäviä; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pitää myönteisenä muuttoliikkeen ja turvallisuuden alalla toimivien tehokkaiden oikeus- ja sisäasioiden alan virastojen talousarvion kasvattamista; korostaa, että näillä virastoilla on oltava riittävät määrärahat (myös uuteen teknologiaan tehtäviä investointeja varten) ja riittävä henkilöstö, kun niiden toimivaltuuksia lisätään; |
| --- | --- |

72.

| 73. | panee merkille nykyiset turvallisuushaasteet ja ottaa huomioon koordinoidun eurooppalaisen reaktion tarpeen; pitää siksi joitakin näistä lisäyksistä riittämättöminä ja päättää lisätä Euroopan poliisiviraston (Europol), Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikön, laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) ja Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) määrärahoja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | korostaa varsinkin tarvetta antaa Europolin äskettäin perustetulle verkkorikostorjuntakeskukselle (EC3) ja internetsisällöstä ilmoittamista käsittelevälle yksikölle (EU IRU) riittävät aineelliset ja henkilöstöresurssit, myös yhteisen operatiivisen suunnittelun ja uhka-arvioinnin yhteydessä, jotta lujitetaan jäsenvaltioiden välistä koordinoitua toimintatapaa järjestäytyneen rikollisuuden, kyberrikollisuuden ja internetiin liittyvän rikollisuuden, terrorismin ja muun vakavan rikollisuuden torjunnassa; pyytää lisärahoitusta yhteisille tutkintaryhmille; |
| --- | --- |

74.

| 75. | palauttaa mieliin oikeus- ja sisäasioiden alan eri tietojärjestelmien suunnitellun parantamisen ja yhteentoimivuuden, joista komissio ilmoitti 6. huhtikuuta 2016 antamassaan tiedotteessa ulkorajojen ja sisäisen turvallisuuden parantamisesta vahvempien ja älykkäämpien tietojärjestelmien avulla; kehottaa ennakoimaan asianmukaisten resurssien tarvetta, jotta nämä tekniset ratkaisut voidaan toteuttaa ripeästi ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pitää myönteisenä, että vuonna 2017 talousarvioon otetaan riittävät resurssit, jotta voidaan tukea Frontexin muuntamista pitkällä aikavälillä Euroopan raja- ja merivartiovirastoksi ja turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) muuntamista täysin toimivaltaiseksi turvapaikka-asioiden virastoksi; korostaa, että Euroopan raja- ja merivartioviraston resurssit vaikuttavat nyt riittäviltä, mutta viraston tuleviin tarpeisiin liittyviä toimintamäärärahoja ja henkilöstöä on seurattava tiiviisti, jotta virasto ei jää jälkeen todellisesta tilanteesta; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ottaa huomioon Euroopan eteläisen naapurialueen heikkenevän humanitaarisen tilanteen, turvapaikanhakijoiden määrän kasvun ja etenkin aikomuksen lisätä Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston tehtäviä komission ehdotusta enemmän ja päättää siksi lisätä myös viraston vuoden 2016 määrärahoja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | toteaa jälleen olevansa eri mieltä komission ja neuvoston näkemyksestä erillisvirastojen henkilöstöstä ja muuttaa sen vuoksi monen viraston henkilöstötaulukkoa; korostaa jälleen kerran, että toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti kunkin viraston olisi leikattava viiden vuoden aikana viisi prosenttia toimistaan; toteaa kuitenkin, että poliittisesta kehityksestä ja uudesta lainsäädännöstä vuodesta 2013 lähtien johtuvien lisätehtävien hoitamiseksi tarvitaan uusia toimia ja ne edellyttävät lisäresursseja, joita ei voida laskea toimielinten välisen sopimuksen henkilöstövähennystavoitteeseen kuuluviksi; korostaa siksi jälleen kerran vastustavansa ajatusta virastojen välisestä uudelleen kohdennettavien toimien varannosta mutta toistaa olevansa avoin toimien avaamiselle, jos hallinnollista yhteistyötä lisäämällä ja tarkoituksenmukaisissa tapauksissa jopa virastoja ja tiettyjä toimintoja joko komission tai toisen erillisviraston kanssa yhdistämällä pystytään parantamaan tehokkuutta; |
| --- | --- |

78.

| 79. | korostaa, että toiminta- ja henkilöstömenoissa voitaisiin saada aikaan huomattavia säästöjä, jos usealla paikkakunnalla toimivilla virastoilla (ENISA, eu-LISA, ERA) olisi vain yksi toimipaikka; katsoo kyseisten virastojen nykyisten operatiivisten tarpeiden mahdollistavan tällaisen muutoksen; painottaa, että Euroopan pankkiviranomaisen siirtäminen pois Lontoosta ja sen yhdistäminen ainakin toiseen kahdesta muusta valvontaviranomaisesta voisi johtaa huomattaviin säästöihin näiden kahden viraston kustannuksissa; kehottaa komissiota antamaan ehdotuksen tästä asiasta; |
| --- | --- |

79.

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

| 80. | on analysoinut huolellisesti ehdotettuja pilottihankkeita ja valmistelutoimia siten, että käynnissä olevia pilottihankkeita ja valmistelutoimia on tarkasteltu niiden onnistumisen kannalta, nykyisten oikeusperustojen piiriin jo kuuluvat aloitteet on jätetty pois ja komission suorittama hankkeiden toteutettavuutta koskeva arviointi on otettu täysin huomioon, ja päättää hyväksyä kompromissipaketin, joka koostuu rajoitetusta määrästä pilottihankkeita ja valmistelutoimia, myös niitä varten käytettävissä olevan rajallisen liikkumavaran ja rajallisten enimmäismäärien vuoksi; |
| --- | --- |

80.

Erityisrahoitusvälineet

| 81. | muistuttaa hätäapuvarauksen merkityksestä pyrittäessä vastaamaan nopeasti kolmansien maiden yksittäisiin avuntarpeisiin ennakoimattomien tapahtumien yhteydessä ja palauttaa mieliin aiemman kehotuksensa lisätä huomattavasti sen rahoitusta osana monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta; panee merkille, että hätäapuvarauksen varat on käytetty hyvin nopeasti vuonna 2016 ja kaikki siirtomahdollisuudet tulevat todennäköisesti käytettyä, ja toteaa tämän osoittavan, että kyseinen erityisrahoitusväline on pitkälti riittämätön vastaamaan kaikkiin vuoden 2017 uusiin tarpeisiin; päättää siksi lisätä hätäapuvarauksen määrärahoja vuotuiseen 1 miljardiin euroon odotettaessa, että monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksen yhteydessä tehdään päätös sen vuotuisista määrärahoista; |
| --- | --- |

81.

| 82. | päättää palauttaa Euroopan globalisaatiorahaston ja EU:n solidaarisuusrahaston varauksiin talousarvioesityksen määrät, jotta voidaan helpottaa näiden erityisrahoitusvälineiden varojen käyttöönottoa; |
| --- | --- |

82.

Maksut

| 83. | ilmaisee huolensa siitä, että talousarvioesityksessä maksumäärärahoja on vähennetty huomattavasti verrattuna vuoden 2016 talousarvioon; toteaa tämän tuovan esiin täytäntöönpanon viivästyksiä, jotka ovat paitsi huolestuttavia unionin politiikkojen toteuttamisen kannalta sisältävät myös riskin, että nykyisen ohjelmakauden loppuun syntyy uudelleen maksamattomien laskujen suma; katsoo, että tämä kysymys olisi ratkaistava osana monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta; pitää valitettavana myös sitä, että neuvosto on leikannut maksuja, vaikka enimmäismääriin nähden on käytettävissä hyvät liikkumavarat; |
| --- | --- |

83.

| 84. | korostaa, että parlamentin pyynnöstä on sovittu maksusuunnitelmasta, jonka tavoitteena on vähentää vuosien 2007–2013 koheesiopolitiikkaan liittyvien maksattamatta olevien maksupyyntöjen määrä ”normaalille” kahden miljardin euron tasolle vuoden 2016 loppuun mennessä; huomauttaa, että koheesiopolitiikan alalla oli vuoden 2015 lopussa vähintään 8,2 miljardin euron verran maksamatta olevia vuosien 2007–2013 laskuja ja että tämän luvun odotetaan laskevan alle kahteen miljardiin euroon vuoden 2016 loppuun mennessä; katsoo, että kolmen toimielimen olisi laadittava ja hyväksyttävä yhteinen sitova maksusuunnitelma vuosiksi 2016–2020; vaatii, että tämän uuden maksusuunnitelman olisi perustuttava moitteettomaan varainhoitoon ja tarjottava selkeä strategia, jonka avulla tyydytetään kaikki maksutarpeet kaikissa otsakkeissa nykyisen rahoituskehyksen loppuun saakka, ja estettävä ”piilevät” maksattamatta olevat määrät, jotka aiheutuvat keinotekoisista viivästyksistä tiettyjen monivuotisten ohjelmien toteuttamisessa ja muista lieventävistä toimenpiteistä, kuten ennakkomaksuosuuksien vähentämisestä; |
| --- | --- |

84.

| 85. | päättää palauttaa maksujen määrät talousarvioesityksen tasolle kaikissa budjettikohdissa, joita neuvosto on leikannut, ja lisätä maksumäärärahoja kaikissa budjettikohdissa, joiden maksusitoumusmäärärahoja on tarkistettu; |
| --- | --- |

85.

Tulosbudjetointi

| 86. | muistuttaa yhtyneensä 3. heinäkuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksestä (10) tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen, jonka mukaan ei ole mielekästä yrittää mitata tuloksia ilman tulosindikaattoreihin perustuvaa budjettia (11), ja kehottaneensa vahvistamaan tuloksiin perustuvan julkisen talouden budjetointimallin, jossa kuhunkin budjettikohtaan liitetään tavoitteet ja tulokset, joita voidaan mitata tulosindikaattoreilla; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pitää myönteisinä talousarvioesitykseen liitettyjä toimintamenoja koskevia ohjelmaselvityksiä, sillä ne tarjoavat osavastauksen parlamentin pyyntöön saada tietoa tavoitteista, tuotoksista ja indikaattoreista; toteaa, että näillä selvityksillä täydennetään tavanomaista toimintoperusteista budjetointimenetelmää tulostiedoilla; |
| --- | --- |

87.

| 88. | toteaa painokkaasti, että komission sisäisten hallintovälineiden selkeyttämiseksi pääjohtajien olisi pidettävä kiinni toimintamenoja koskevissa ohjelmaselvityksissä esitetyistä poliittisista tavoitteista ja indikaattoreista hyväksyessään hallintosuunnitelmiaan ja vuotuisia toimintakertomuksiaan ja että komission olisi laadittava SEUT:n 318 artiklan mukainen arviointikertomuksensa tältä pohjalta; |
| --- | --- |

88.

Muut pääluokat

Pääluokka I – Euroopan parlamentti

| 89. | säilyttää vuoden 2017 talousarvionsa yleisen tason täysistunnon 14. huhtikuuta 2016 hyväksymässä 1 900 873 000 eurossa; sisällyttää siihen teknisen mukautuksen, joka ei aiheuta talousarviovaikutuksia, äskettäisten päätöstensä huomioon ottamiseksi talousarviossa ja vapauttaa parlamentin jäsenten, muiden henkilöiden sekä tavaroiden kuljetusta koskevan budjettikohdan varauksen; |
| --- | --- |

89.

| 90. | hyväksyy henkilöstötaulukkoonsa ja vastaaviin määrärahoihin tehdyt muutokset, joilla vastataan poliittisten ryhmien lisätarpeisiin; korvaa nämä lisäykset täysimääräisesti vähentämällä määrärahoja ennakoimattomia menoja varten tehdystä varauksesta ja tilojen kunnostusta koskevasta budjettikohdasta; |
| --- | --- |

90.

| 91. | palauttaa mieliin poliittisen päätöksensä vapauttaa poliittiset ryhmät viiden prosentin henkilöstövähennystavoitteesta, kuten sen vuosien 2014 (12), 2015 (13) ja 2016 (14) talousarvioista antamissa päätöslauselmissa korostettiin; |
| --- | --- |

91.

| 92. | päättää vähentää vuodeksi 2017 pääsihteeristönsä henkilöstötaulukosta 60 tointa (15) (yhden prosentin henkilöstövähennystavoite) neuvoston kanssa 14. marraskuuta 2015 Euroopan unionin yleisestä talousarviosta varainhoitovuodeksi 2016 tehdyn sopimuksen mukaisesti; huomauttaa, että toimenpiteen talousarviovaikutukset otettiin huomioon jo ennakkoarviossa; |
| --- | --- |

92.

| 93. | vähentää henkilöstötaulukostaan vielä 20 tointa ja ottaa siten huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean kanssa tehdyssä yhteistyösopimuksessa tarkoitettujen toimien siirron päättymisen; korostaa, että näitä toimia ei ole otettu talousarvioon, joten parlamentin puolelta ei tarvitse vähentää määrärahoja; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kehottaa parlamentin, alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean pääsihteereitä laatimaan yhteistyössä mahdollisia uusia järjestelyjä näiden kolmen toimielimen yhteisten tukitoimintojen ja -palvelujen käytölle; kehottaa pääsihteereitä myös teettämään tutkimuksen siitä, voidaanko tukitoimintojen ja -palvelujen synergioita luoda myös parlamentin, komission ja neuvoston välillä; |
| --- | --- |

94.

| 95. | päättää säilyttää vuoden 2017 henkilöstötaulukossaan uudet 35 tointa, kuten toimielinten turvallisuuden lisäämistä koskevassa lisätalousarvioesityksessä 3/2016 pyydettiin; jättää nämä toimet viiden prosentin henkilöstövähennystavoitteen ulkopuolelle, koska ne liittyvät parlamentin uusiin toimintoihin; |
| --- | --- |

95.

| 96. | toteaa jälleen, että henkilöstövähennystavoitteen täytäntöönpano ei saisi asettaa vaakalaudalle parlamentin asianmukaista toimintaa ja sen perustehtävien hoitamista eikä vaikuttaa sen lainsäädäntöosaamiseen tai jäsenten ja henkilöstön työskentelyolojen laatuun; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ottaa huomioon tämän vuoden sisäisessä talousarviomenettelyssä kohdatut moninaiset ongelmat ja pitää siksi välttämättömänä tarkistaa perusteellisesti työjärjestyksen lukua 9 ja muiden lukujen asiaa koskevia osia, jotta voidaan saavuttaa se, mitä parlamentti pyysi 14. huhtikuuta 2016 Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2017 antamassaan päätöslauselmassa, eli että ”kaikki tarvittavat tiedot olisi esitettävä puhemiehistön ja budjettivaliokunnan jäsenille menettelyn jokaisessa vaiheessa hyvissä ajoin, selkeässä muodossa ja riittävän yksityiskohtaisesti ja eritellysti, jotta puhemiehistö, budjettivaliokunta ja poliittiset ryhmät voivat keskustella asianmukaisesti ja käyttää tekemiensä päätösten perustana kattavaa yleiskuvaa parlamentin talousarvion tilanteesta ja tarpeista”; |
| --- | --- |

97.

| 98. | panee merkille, että 14. huhtikuuta 2016 Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2017 annetun päätöslauselman 15 kohdassa kehotetaan laatimaan parlamentin talousarvio todellisten tarpeiden mukaan eikä kerroinjärjestelmällä, ja toteaa, että tätä menetelmää käytetään ensimmäisen kerran varainhoitovuoden 2018 talousarviomenettelyssä; |
| --- | --- |

98.

| 99. | palauttaa mieliin, että hallinto sitoutui toimittamaan keskipitkän ja pitkän aikavälin talousarviosuunnitelman, jossa erotellaan selvästi toisistaan investoinnit sekä parlamentin toimintaan ja sen lakisääteisiin velvoitteisiin liittyvät toimintamenot; edellyttää siksi, että vuoden 2018 alustava ennakkoarvio annetaan samassa muodossa; |
| --- | --- |

99.

| 100. | palauttaa mieliin vuonna 2013 hyväksytyn Foxin ja Häfnerin mietinnön (16), jossa parlamentin toiminnan maantieteellisestä hajauttamisesta aiheutuvien kustannusten arvioidaan olevan 156 miljoonan ja 204 miljoonan euron välillä ja vastaavan noin 10:tä prosenttia parlamentin talousarviosta; panee merkille havainnon, että 78 prosenttia kaikista henkilöstösääntöjen alaisen parlamentin henkilöstön matkoista on suoraa seurausta parlamentin toiminnan maantieteellisestä hajauttamisesta; tähdentää, että mietinnössä todetaan myös, että maantieteellisen hajauttamisen ympäristövaikutukset eli hiilidioksidipäästöt ovat arviolta 11 000 ja 19 000 tonnin välillä; toteaa jälleen, että kansalaiset suhtautuvat hajauttamiseen kielteisesti, ja kehottaa siksi laatimaan etenemissuunnitelman yhden työskentelypaikkakunnan vahvistamiseksi ja asiaan liittyvien budjettikohtien määrärahojen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pitää valitettavana, että budjettivaliokunnan lukuisista pyynnöistä huolimatta parlamentin keskipitkän ja pitkän aikavälin kiinteistöstrategia ei ole ollut saatavilla, jotta valiokunta olisi voinut keskustella siitä; |
| --- | --- |

101.

Pääluokka IV – Tuomioistuin

| 102. | pitää valitettavana, että neuvosto on korottanut kiinteämääräisen perusvähennyksen 2,5 prosentista 3,8 prosenttiin, mikä merkitsee 3,4 miljoonan euron vähennystä ja on ristiriidassa tuomioistuimen tointen erittäin korkean täyttöasteen (98 prosenttia vuoden 2015 lopussa) kanssa; päättää siksi mukauttaa kiinteämääräisen perusvähennyksen uudelleen talousarvioesityksen tasoon, jotta tuomioistuimella on mahdollisuus hoitaa tehtävänsä oikeustapausten määrän lisääntyessä jatkuvasti; |
| --- | --- |

102.

| 103. | päättää lisäksi palauttaa talousarvioesityksen määrät myös tuomioistuimen talousarvion osastoihin 1 ja 2 kuuluvissa kuudessa budjettikohdassa, joita neuvosto on leikannut, koska leikkauksilla olisi erityisen suuri vaikutus tuomioistuimen prioriteetteihin kieli- ja turvallisuuspalvelujen alalla; |
| --- | --- |

103.

| 104. | on tyytymätön viiden prosentin henkilöstövähennystavoitetta koskevaan neuvoston yksipuoliseen ilmoitukseen ja sen liitteeseen, jotka sisältyvät neuvoston kantaan vuoden 2017 talousarvioesitykseen ja joiden mukaan tuomioistuimen on vähennettävä henkilöstötaulukostaan vielä 19 tointa; painottaa, että kyseisistä 19 toimesta parlamentti ja neuvosto myönsivät asianmukaisesti 12 tointa vuoden 2015 talousarviomenettelyssä ja 7 tointa vuoden 2016 talousarviomenettelyssä lisätarpeisiin vastaamiseksi; katsoo ehdottomasti, että kyseisiä 19:ää tointa ei pitäisi antaa takaisin, sillä tuomioistuin on jo noudattanut asianmukaisesti viiden prosentin henkilöstövähennysvaatimusta poistamalla 98 tointa vuosina 2013–2017; |
| --- | --- |

104.

Pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin

| 105. | palauttaa kiinteämääräisen perusvähennyksen alkuperäiselle tasolleen 2,6 prosenttiin, jotta tilintarkastustuomioistuin voi rahoittaa henkilöstötarpeensa; |
| --- | --- |

105.

| 106. | palauttaa viiteen muuhun budjettikohtaan neuvoston leikkaamat määrärahat, jotta tilintarkastustuomioistuin voi noudattaa työohjelmaansa ja antaa tarkastuskertomukset suunnitelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

106.

| 107. | palauttaa osittain talousarvioesityksen määrät kolmeen budjettikohtaan noudattaen tilintarkastustuomioistuimen itsensä määrittämiä säästökohteita koskevia ehdotuksia; |
| --- | --- |

107.

Pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 108. | palauttaa kiinteämääräisen perusvähennyksen alkuperäiselle tasolleen 4,5 prosenttiin, jotta Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tarpeet voitaisiin täyttää ja se selviytyisi henkilöstön määrän jatkuvasta vähenemisestä, kun helmikuussa 2014 tehtyä parlamentin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean välistä yhteistyösopimusta pannaan täytäntöön; |
| --- | --- |

108.

| 109. | palauttaa 12 tointa ja niihin liittyvät määrärahat, jotka komissio oli edellä mainitun yhteistyösopimuksen mukaisesti leikannut talousarvioesityksessä, ja ottaa näin huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta parlamenttiin siirrettyjen toimien todellisen määrän; |
| --- | --- |

109.

| 110. | päättää mukauttaa edelleen käännösyksiköiden lisäpalveluja koskevan budjettikohdan määrärahat toimielimen itsensä arvioimalle tasolle ja kompensoida siten osittain 36 toimen siirtoa Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta parlamenttiin edellä mainitun yhteistyösopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

110.

Pääluokka VII – Alueiden komitea

| 111. | palauttaa kahdeksan tointa ja niihin liittyvät määrärahat, jotka komissio oli edellä mainitun yhteistyösopimuksen mukaisesti leikannut talousarvioesityksessä, ja ottaa näin huomioon alueiden komiteasta parlamenttiin siirrettyjen toimien todellisen määrän; |
| --- | --- |

111.

| 112. | palauttaa lisäksi komission talousarvioesityksessään leikkaamat, komitean jäsenten toimistokuluihin ja tietotekniikkakorvauksiin tarkoitetut määrärahat komitean arvioimalle tasolle, jotta turvataan riittävä rahoitus alueiden komitean jäsenten toimistokuluihin ja tietotekniikkakorvauksiin; |
| --- | --- |

112.

| 113. | pitää valitettavina komission talousarvioesityksessään tekemiä leikkauksia tilojen kunnostusta koskevaan budjettikohtaan ja päättää palauttaa kohdan määrärahat komitean itsensä arvioimalle tasolle, jotta se voi vastata kasvaneisiin turvallisuustarpeisiin, pitää rakennukset hyvässä kunnossa oikeudellisten velvoitteiden mukaisesti ja parantaa energiatehokkuutta; |
| --- | --- |

113.

| 114. | palauttaa poliittisten ryhmien viestintätoimiin tarkoitetut määrärahat, joita komissio tarkisti alaspäin talousarvioesityksessään, jotta varmistetaan riittävä rahoitus komitean poliittisten ryhmien viestintätoimiin; |
| --- | --- |

114.

Pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies

| 115. | panee merkille, että neuvosto on vähentänyt Euroopan oikeusasiamiehen talousarvioesityksen määrärahoja 195 000 eurolla; korostaa, että vähennys rasittaisi kohtuuttomasti oikeusasiamiehen erittäin niukkaa talousarviota ja vaikuttaisi merkittävästi toimielimen valmiuksiin palvella unionin kansalaisia tehokkaasti; palauttaa siksi kaikkiin budjettikohtiin neuvoston leikkaamat määrärahat, jotta oikeusasiamies pystyisi hoitamaan tehtävänsä ja kunnioittamaan sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

115.

Pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 116. | pitää valitettavana, että neuvosto on vähentänyt Euroopan tietosuojavaltuutetun talousarvioesityksen määrärahoja 395 000 eurolla; toteaa tämän olevan räikeässä ristiriidassa parlamentin ja neuvoston toimielimelle osoittamien lisätehtävien kanssa ja vaarantavan tietosuojavaltuutetun valmiudet palvella unionin toimielimiä tehokkaasti; palauttaa siksi kaikkiin budjettikohtiin neuvoston leikkaamat määrärahat, jotta tietosuojavaltuutettu pystyisi suoriutumaan velvoitteistaan ja kunnioittamaan sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

116.

Pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto

| 117. | palauttaa kaikkiin budjettikohtiin neuvoston leikkaamat määrärahat; |
| --- | --- |

117.

| 118. | päättää lisäksi luoda strategisen viestinnän valmiuksien budjettikohdan maaliskuussa 2015 annettujen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti sekä antaa EUH:lle riittävästi henkilöstöä ja välineitä, jotta se voi vastata kolmansien maiden ja valtiosta riippumattomien toimijoiden jakamaan disinformaatioon liittyvään haasteeseen; |
| --- | --- |

118.

| 119. | suhtautuu myönteisesti unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan antamiin kirjallisiin sitoumuksiin puuttua EUH:n henkilöstön nykyiseen epätasapainoon, joka liittyy jäsenvaltioiden diplomaattien ja henkilöstösääntöjen alaisen unionin henkilöstön osuuteen tietyissä asemissa, sekä esittää vuoden 2017 aikana EUH:n henkilöstöresurssien uudelleentarkastelu; kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa tiedottamaan parlamentille toteutetuista toimista kevääseen 2017 mennessä ennen seuraavan talousarviomenettelyn alkua; |
| --- | --- |

119.

o

o o

| 120. | on vakuuttunut siitä, että unionin talousarviolla voidaan auttaa puuttumaan tehokkaasti unionin tämänhetkisten kriisien seurauksiin mutta myös niiden perimmäisiin syihin; katsoo kuitenkin, että koko unioniin vaikuttavat odottamattomat tapahtumat olisi ratkaistava yhteisin ponnistuksin ja lisäämällä voimavaroja unionin tasolla sen sijaan, että aiemmin tehdyt sitoumukset kyseenalaistetaan tai uskotaan edelleen puhtaasti kansallisiin ratkaisuihin; tähdentää näin ollen, että joustavuussäännökset on luotu sitä varten, että niiden avulla tilanteisiin voidaan reagoida yhdessä ja nopeasti, ja että niitä olisi käytettävä täysimääräisesti monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien tiukkojen rajoitusten kompensoimiseksi; |
| --- | --- |

120.

| 121. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä tarkistukset esitykseen yleiseksi talousarvioksi neuvostolle ja komissiolle, muille toimielimille ja elimille, joita asia koskee, sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0080.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0132.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0309.

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17. joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1304/2013, annettu 17. joulukuuta 2013, Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470).

(10)  EUVL C 75, 26.2.2016, s. 100.

(11)  Kersti Kaljulaidin puheenvuoro talousarvion valvontavaliokunnan 22. huhtikuuta 2013 järjestämässä yhdennetyn sisäisen valvonnan kehystä koskevassa kuulemisessa.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0437.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0036.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0376.

(15)  Poliittiset ryhmät päätettiin jättää tämän vähennyksen ulkopuolelle poliittisella päätöksellä, joten vähennykset kohdistuvat pääsihteeristön hallintokaavioon.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0498.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/316 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/316

---

P8_TA(2016)0413

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto Viron hakemuksen johdosta – EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2016 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Viron hakemus – EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit) (COM(2016)0622 – C8-0389/2016 – 2016/2235(BUD))

(2018/C 215/59)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0622 – C8-0389/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0622 – C8-0389/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 13 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 13 kohdan,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 13 kohdassa tarkoitetun trilogimenettelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 13 kohdassa tarkoitetun trilogimenettelyn,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0314/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0314/2016),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurauksista, ja auttaakseen heitä palaamaan työmarkkinoille;

| B. | katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen vähennetyille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 2. joulukuuta 2013 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen vähennetyille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä neuvottelukokouksessa hyväksytyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 2. joulukuuta 2013 tehdyssä toimielinten sopimuksessa on sovittu Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| C. | toteaa, että EGR-asetuksen hyväksyminen ilmentää parlamentin ja neuvoston aikaan saamaa sopimusta siitä, että otetaan uudelleen käyttöön kriisiin liittyvä käyttöönottokriteeri, nostetaan unionin rahoitusosuus 60 prosenttiin ehdotettujen toimenpiteiden arvioiduista kokonaiskustannuksista, parannetaan EGR-hakemusten käsittelyn tehokkuutta komissiossa, parlamentissa ja neuvostossa lyhentämällä arviointiin ja hyväksymiseen käytettävää aikaa, lisätään tukikelpoisia toimia ja edunsaajia ottamalla mukaan itsenäiset ammatinharjoittajat ja nuoret ja rahoitetaan oman yrityksen perustamiseen tarkoitettuja kannustimia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EGR-asetuksen hyväksyminen ilmentää parlamentin ja neuvoston aikaan saamaa sopimusta siitä, että otetaan uudelleen käyttöön kriisiin liittyvä käyttöönottokriteeri, nostetaan unionin rahoitusosuus 60 prosenttiin ehdotettujen toimenpiteiden arvioiduista kokonaiskustannuksista, parannetaan EGR-hakemusten käsittelyn tehokkuutta komissiossa, parlamentissa ja neuvostossa lyhentämällä arviointiin ja hyväksymiseen käytettävää aikaa, lisätään tukikelpoisia toimia ja edunsaajia ottamalla mukaan itsenäiset ammatinharjoittajat ja nuoret ja rahoitetaan oman yrityksen perustamiseen tarkoitettuja kannustimia;

| D. | ottaa huomioon, että Viro jätti hakemuksen EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoihin 19 (Koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistus) ja 20 (Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus) luokitellulla toimialalla oli vähennetty työntekijöitä, että Viroa ei ole jaettu NUTS 2 -tason alueisiin ja että EGR-asetuksen mukaiseen tukeen oikeutetuista 1 550 vähennetystä työntekijästä 800:n odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Viro jätti hakemuksen EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoihin 19 (Koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistus) ja 20 (Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus) luokitellulla toimialalla oli vähennetty työntekijöitä, että Viroa ei ole jaettu NUTS 2 -tason alueisiin ja että EGR-asetuksen mukaiseen tukeen oikeutetuista 1 550 vähennetystä työntekijästä 800:n odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin;

| E. | ottaa huomioon, että hakemus toimitettiin EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan toimintakriteerien nojalla ja että nämä kriteerit poikkeavat mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa esitetyistä kriteereistä, joissa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat samalla NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä toimialalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakemus toimitettiin EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan toimintakriteerien nojalla ja että nämä kriteerit poikkeavat mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa esitetyistä kriteereistä, joissa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat samalla NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä toimialalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa;

| F. | ottaa huomioon, että Eesti Energia AS, Nitrofert AS ja Viru Keemia Grupp AS ovat sulkeneet tuotantolaitoksia tai vähentäneet tuotantoa maailmanlaajuisten öljymarkkinoiden viimeaikaisten häiriöiden ja Euroopan ulkopuolisten halvan kaasun alueiden vuoksi sekä siksi, että Euroopan asema lannoitteiden kansainvälisessä kaupassa on yleisesti heikentynyt (ja Kiinan tuottajien parantunut), ja toteaa tämän johtaneen työsopimusten joukkopäättämiseen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Eesti Energia AS, Nitrofert AS ja Viru Keemia Grupp AS ovat sulkeneet tuotantolaitoksia tai vähentäneet tuotantoa maailmanlaajuisten öljymarkkinoiden viimeaikaisten häiriöiden ja Euroopan ulkopuolisten halvan kaasun alueiden vuoksi sekä siksi, että Euroopan asema lannoitteiden kansainvälisessä kaupassa on yleisesti heikentynyt (ja Kiinan tuottajien parantunut), ja toteaa tämän johtaneen työsopimusten joukkopäättämiseen;

| G. | ottaa huomioon, että Viro päätti yhdistää työntekijävähennykset yhteen alueelliseen hakemukseen, sillä vähennykset tapahtuivat samassa paikassa ja samaan aikaan ja ne koskivat taustoiltaan hyvin samanlaisia työttömiksi jääneitä työntekijöitä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Viro päätti yhdistää työntekijävähennykset yhteen alueelliseen hakemukseen, sillä vähennykset tapahtuivat samassa paikassa ja samaan aikaan ja ne koskivat taustoiltaan hyvin samanlaisia työttömiksi jääneitä työntekijöitä;

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että sen vuoksi Viro on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 1 131 358 euroa eli 60 prosenttia 1 885 597 euron kokonaiskustannuksista; toteaa, että kokonaiskustannukset aiheutuvat yksilöllisistä palveluista, jotka koostuvat tuesta muodollisia opintoja varten, koulutuskustannusten maksamisesta, koulutuskustannusten korvaamisesta työnantajille, työmarkkinakoulutuksesta, työharjoittelusta, velkaneuvonnasta, psykologisesta neuvonnasta, muodollisiin opintoihin liittyvästä opintotuesta sekä apurahoista, matka-avustuksista ja asumistuista viron kielen opiskelua varten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suhtautuu myönteisesti ensimmäiseen Viron jättämään EGR-hakemukseen; katsoo, että EGR voi olla erityisen käyttökelpoinen keino auttaa niiden maiden työntekijöitä, joiden taloudet ovat pieniä, sekä muita haavoittuvampien unionin talouksien työntekijöitä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että komissio noudatti 12 viikon määräaikaa, joka alkoi siitä, kun Viron viranomaiset jättivät asianmukaisesti täytetyn hakemuksen 6. heinäkuuta 2016, ja päättyi siihen, että komissio sai arvionsa rahoitustuen myöntämisedellytysten noudattamisesta valmiiksi 28. syyskuuta 2016 ja ilmoitti asiasta parlamentille samana päivänä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että unioni on menettänyt kärkisijansa kemikaalien maailmankaupassa asteittain Kiinalle, joka on lisännyt osuuttaan 9 prosentista lähes 35 prosenttiin samana aikana; muistuttaa, että kivennäislannoitteiden tuotanto on erittäin energiavaltaista (kaasun hinnat muodostavat 80 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista); panee merkille, että öljyn hintojen laskun takia Viron kivennäispolttoaineiden vienti väheni vuoden 2016 kahden ensimmäisen kuukauden aikana 25 prosenttia edellisvuoden samaan ajanjaksoon verrattuna; panee merkille, että öljyn ja kaasun hinnoista riippuvainen teollisuus on Virossa runsasta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että työntekijävähennysten vaikutuksen paikalliseen ja alueelliseen talouteen ja työllisyyteen odotetaan olevan merkittävä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on tyytyväinen Viron päätökseen yhdistää samaan alueelliseen hakemukseen kaksi talouden toimialaa siksi, että työntekijävähennykset toteutettiin samalla alueella, sillä tänä vähentää hallinnollista rasitusta ja molempien alojen työttömiksi jääneille työntekijöille voidaan järjestää yhteisiä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee tyytyväisenä merkille, että Itä-Virumaan toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2015–2020 (4) esitetään alueellinen kehitysstrategia, jossa mahdollisiksi kasvualoiksi on määritetty logistiikka ja matkailu; panee merkille, että on käynnistetty infrastruktuurihankkeita, joilla on tarkoitus vauhdittaa kasvua ja luoda perustaa talouden rakenteen monipuolistamiselle; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille kohteena olevien edunsaajien suhteellisen pienen määrän (800 yhteensä 1 550 työntekijästä), joka voidaan selittää halulla suunnata toimenpiteet niihin työntekijöihin, jotka ovat erityisen heikossa asemassa työmarkkinoilla, sekä sillä, että jotkut työntekijät ovat ilmoittaneet, etteivät he voi osallistua Viron suunnittelemiin toimenpiteisiin; panee merkille, että suhteellisen suuri osa kohteena olevista edunsaajista (63,3 prosenttia) on muita kuin unionin kansalaisia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että EGR:stä yhteisrahoitetut yksilölliset palvelut vähennetyille työntekijöille koostuvat muun muassa muodollisten opintojen kustannusten maksamisesta, koulutuskustannusten korvaamisesta työnantajille, työmarkkinakoulutuksesta, viron kielen opetuksesta, työharjoittelusta ja neuvonnasta; panee merkille, että Viro on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla, ja vahvistanut, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille, että lisäksi Viro ilmoittaa EGR-asetuksen 7 artiklan mukaisesti, että koordinoitu toimenpidepaketti on yhteensopiva resurssitehokkaaseen ja kestävään talouteen siirtymisen kanssa ja että sillä on suuret mahdollisuudet edistää tätä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä sidosryhmien, kuten ammattiliittojen, työnantajajärjestöjen, yritysten ja julkisten työnvälityspalvelujen, kuulemisia, jotka järjestettiin kansallisella ja alueellisella tasolla yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laatimiseksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille, että EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet eli valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimet, muodostavat verrattain suuren osan kokonaiskustannuksista (7,7 prosenttia); |
| --- | --- |

12.

| 13. | palauttaa mieliin, että on tärkeää parantaa kaikkien työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia tarjoamalla mukautettua koulutusta ja tunnustamalla työntekijöiden ammattiuran aikana saavuttamat taidot ja osaaminen; edellyttää, että koordinoidussa paketissa tarjottava koulutus mukautetaan sekä vähennettyjen työntekijöiden tarpeisiin että todelliseen liiketoimintaympäristöön; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että tulotukitoimenpiteiden osuus yksilöllisten toimien koko paketista on 27,25 prosenttia eli alle EGR-asetuksessa säädetyn 35 prosentin enimmäisrajan; toteaa myös, että näiden toimenpiteiden edellytyksenä on, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille, että teknisestä avusta aiheutuvien kustannusten osuus kokonaiskustannuksista on suhteellisen suuri; pitää tätä perusteltuna, kun otetaan huomioon, että kyse on Viron ensimmäisestä EGR-hakemuksesta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa Viron vahvistaneen, ettei tukikelpoisille toimille saada avustusta muista unionin rahoitusvälineistä; kehottaa jälleen komissiota esittämään vuosikertomuksissaan näiden tietojen vertailevan arvioinnin, jotta varmistetaan nykyisten asetusten täysimääräinen noudattaminen ja taataan, ettei unionin rahoittamissa palveluissa ole päällekkäisyyttä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että nämä toimet vastaavat Viron alueellisessa kehitysstrategiassa määritettyjä tarpeita ja ovat yhteensopivia resurssitehokkaaseen ja kestävään talouteen siirtymisen kanssa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pyytää komissiota varmistamaan EGR-tapauksiin liittyvien asiakirjojen julkisuuden; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Viron hakemuksen johdosta – EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2016/2099.)

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/320 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/320

---

P8_TA(2016)0414

Julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuus ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (09389/1/2016 – C8-0360/2016 – 2012/0340(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2018/C 215/60)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (09389/1/2016 – C8-0360/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (09389/1/2016 – C8-0360/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. toukokuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. toukokuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2012)0721),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0269/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0269/2016),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 271, 19.9.2013, s. 116.

(2)  Hyväksytyt tekstit 26.2.2014, P7_TA(2014)0158.

---

| 19.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 215/321 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 215/321

---

P8_TA(2016)0415

Kasvintuhoojien vastaiset suojatoimenpiteet ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2016 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi kasvintuhoojien vastaisista suojatoimenpiteistä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) N:o 1143/2014 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 69/464/ETY, 74/647/ETY, 93/85/ETY, 98/57/EY, 2000/29/EY, 2006/91/EY ja 2007/33/EY kumoamisesta (08795/2/2016 – C8-0364/2016 – 2013/0141(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2018/C 215/61)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (08795/2/2016 – C8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (08795/2/2016 – C8-0364/2016),

| — | ottaa huomioon Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10. joulukuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 10. joulukuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0267), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0267),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 76 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0293/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0293/2016),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 170, 5.6.2014, s. 104.

(2)  Hyväksytyt tekstit 15.4.2014, P7_TA(2014)0382.

---